Aktuella pressmeddelanden
-
Inbjudan till pressträff om mängdbrott
Den 27 maj redovisar Åklagarmyndigheten, Rikspolisstyrelsen och Domstolsverket en rapport till regeringen.
Läs merDen 27 maj redovisar Åklagarmyndigheten, Rikspolisstyrelsen och Domstolsverket en rapport till regeringen.
I maj 2009 gav regeringen Rikspolisstyrelsen, Åklagarmyndigheten och Domstolsverket i uppdrag att vidta åtgärder för att effektivisera hanteringen av mängdbrott. Uppdraget redovisastorsdag den 27 majför justitieminister Beatrice Ask. I samband med detta håller justitieministern, rikspolischef Bengt Svensson, riksåklagare Anders Perklev och domstolsverkets generaldirektör Barbro Thorblad en gemensam pressträff.
Läs mer -
Polis och åklagare tar krafttag mot miljöbrott
Åklagarmyndigheten och Rikspolisstyrelsen har tagit fram en gemensam strategi för att bättre bekämpa miljöbrott. Polis och åklagare ska stärka insatserna framför allt när det gäller de grövre miljöbrotten.
Läs merÅklagarmyndigheten och Rikspolisstyrelsen har tagit fram en gemensam strategi för att bättre bekämpa miljöbrott. Polis och åklagare ska stärka insatserna framför allt när det gäller de grövre miljöbrotten.
- Den mer allvarliga och ibland gränsöverskridande miljöbrottsligheten genererar mycket pengar. Det handlar till exempel om avfallshantering och citesbrott, alltså handel med utrotningshotade djur och växter, säger chefsåklagare Mats Palm vid riksenheten för miljö och arbetsmiljömål. - Att upptäcka och utreda miljöbrott kräver speciella kunskaper och är tidskrävande. Vi behöver förbättra våra kunskaper och arbetsmetoder när det gäller att bekämpa framför allt den grövre miljöbrottsligheten, säger Henrik Forssblad poliskommissarie på Rikspolisstyrelsen. I dag anmäls de flesta miljöbrott som en följd av den kontrollverksamhet som tillsynsmyndigheter, kommuner och länsstyrelser bedriver. Utredningarna görs av särskilt utbildade miljöbrottsutredare. Totalt finns ett drygt 70-tal miljöbrottsutredare vid polismyndigheterna i Sverige. Förundersökningen leds av någon av det tjugotal miljöåklagare som finns vid Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål. Strategin innehåller åtgärder som syftar till att öka upptäcktsrisken för dem som begår miljöbrott, att effektivisera samverkan med tillsynsmyndigheterna, att höja kunskapen om miljöbrott inom rättsväsendet och att stärka arbetet mot gränsöverskridande miljöbrottslighet. Bland annat ska polisens underrättelseverksamhet om miljöbrott förbättras, Åklagarmyndigheten avser att inrätta en särskild miljöåklagarberedskap och en handlingsplan för gränsöverskridande miljöbrottslighet ska tas fram. - De företag och personer som ägnar sig åt olaglig miljöverksamhet i Sverige kommer att få det besvärligare, säger Henrik Forssblad.
Läs mer -
Åklagarmyndigheten gör egen granskning av strafförelägganden
Åklagarmyndigheten har beslutat att göra en egen granskning av de strafförelägganden för bland annat brott mot sexköpslagen som granskats av radioprogrammet Kaliber.
Läs merÅklagarmyndigheten har beslutat att göra en egen granskning av de strafförelägganden för bland annat brott mot sexköpslagen som granskats av radioprogrammet Kaliber.
Skälet är att få en klarhet i tillämpningen av riksåklagarens riktlinjer om beräkning av dagsböter. Granskningen ska göras av Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Stockholm. - Det är viktigt att vi får veta om det finns några fel i tillämpningen av nuvarande system för beräkning av dagsbotens storlek. Jag har dock inte bilden av att åklagare skulle se milt på brott mot sexköpslagen, säger riksåklagare Anders Perklev. Bakgrund Radioprogrammet Kaliber har i två program undersökt dagsbotbeloppets storlek i domstolar och i strafförelägganden och kommit fram till att många betalar för låga böter i förhållande till vad de tjänat. En av de brottstyper man undersökt är brott mot sexköpslagen (lagen om köp av sexuell tjänst). Under år 2009 utfärdade åklagare cirka 55 000 strafförelägganden. 95 av dessa avsåg köp av sexuell tjänst.
Läs mer -
Misstänkt krigsförbrytare gripen
En person har gripits misstänkt för grovt folkrättsbrott alternativt mord.
Läs merEn person har gripits misstänkt för grovt folkrättsbrott alternativt mord.
Internationella åklagarkammaren Stockholm och Rikskriminalpolisens krigsbrottskommission har gripit en person misstänkt för grovt folkrättsbrott alternativt mord. Brotten har begåtts i Kosovo i maj 1999. Häktningsframställan ska lämnas in senast fredag den 9 april. Åklagaren kan för närvarande inte lämna ytterligare upplysningar om ärendet. Frågorom Rikskriminalpolisens krigsbrottskommission besvaras av pressekreterare Varg Gyllander på Rikskriminalpolisen.
Läs mer -
Drömjobbet finns på Åklagarmyndigheten
Sveriges juriststudenter vill jobba på UD, Åklagarmyndigheten och EU-kommissionen. I förra veckan tog Åklagarmyndigheten emot andra pris i den så kallade FöretagsBarometern.
Läs merSveriges juriststudenter vill jobba på UD, Åklagarmyndigheten och EU-kommissionen. I förra veckan tog Åklagarmyndigheten emot andra pris i den så kallade FöretagsBarometern.
Listan över "Sveriges mest attraktiva arbetsgivare" tas varje år fram av företaget Universums så kallade företagsbarometer. Universum frågade nästan 17 000 studenter inom ekonomi, teknik, data/IT och juridik var de helst vill arbeta efter avslutade studier. Medelåldern hos de tillfrågade universitets- och högskolestudenterna är strax under 25 år och 30 procent av dem tar examen i år. Juriststudenter vill helst arbeta på UD, Åklagarmyndigheten eller EU-kommissionen. Polisen, Säpo och kriminalvården ligger också bra till. Åklagarmyndigheten placerade sig på andra plats i Företagsbarometern redan 2009, på femte plats 2008 och sjätte 2007.
Läs mer -
Person begärd häktad för mord i Göteborg
En person, som sedan tidigare är häktad för försök till grov våldtäkt och rån den 20 december 2009 i Göteborg, har den 24 mars begärts häktad för mord den 30 december i 2009 i Göteborg.
Läs merEn person, som sedan tidigare är häktad för försök till grov våldtäkt och rån den 20 december 2009 i Göteborg, har den 24 mars begärts häktad för mord den 30 december i 2009 i Göteborg.
Häktningsförhandlig kommer att äga rum på Göteborgs tingsrätt på förmiddagen den 25 mars. Det finns inga möjligheter att lämna detaljer kring utredningen, men kammaråklagare Ulrika Åberg kommer att vara tillgänglig på telefon mellan kl. 13 och 15, efter häktningsförhandlingen, för att svara på allmänna frågor kring förundersökningen. I övrigt hänvisas till polisens informationsenhet i Göteborg, via Polisens växel 114 14.
Läs mer -
Åtal i ärendet om Linda Chen
Åklagaren har lämnat in stämningsansökan till Falu tingsrätt.
Läs merÅklagaren har lämnat in stämningsansökan till Falu tingsrätt.
Stämningsansökan - åtalet - finns i högerspalten. Samtliga inblandade personers namn har avidentifierats.
Läs mer -
Pressträff i ärendet om mordet på Linda Chen
Tisdagen den 23 mars 2010 kommer åtal att väckas vid Falu tingsrätt i ärendet om mordet på Falukvinnan Linda Chen.
Läs merTisdagen den 23 mars 2010 kommer åtal att väckas vid Falu tingsrätt i ärendet om mordet på Falukvinnan Linda Chen.
Samma dag kl. 13.00 kommer en pressträff att arrangeras på hotell Scandic Lugnet, Svärdsjögatan 51 (Lugnetleden) i Falun. Vid pressträffen kommer förbeställda förundersökningsprotokoll att lämnas ut på cd-skiva. Ett antal protokoll på cd-skiva kommer, efter attåtalet givits in, att postas till de som begärt det. Ytterligare ett antal cd-skivor kommer att finnas tillgängliga vid pressträffen. De som önskar sådana ombeds kontakta polisen innan träffen så att tillräckligt antal kan tas fram. Polismyndigheten kommer att ta ut en avgiftpå 120 kr/protokoll. Kammaråklagare Niclas Eltenius meddelar: Vid pressträffen kommer en allmän bakgrund och information kring åtalet gentemot Mats Alm att ges. Åklagarna kommer att översiktligt presentera åtalet och vilken bevisning som åberopas. Däremot kommer åklagarna inte att argumentera i detalj kring bevisläget eller det som i övrigt skall äga rum vid den kommande huvudförhandlingen i domstol. Det kommer att ges tillfälle till frågor till åklagarna och närvarande från polisen. Ett önskemål är att samla frågorna till själva pressträffen och att det i möjligaste mån inte därefter även påkallas enskilda intervjuer. Innan pressträffen och under tiden fram till huvudförhandling, liksom under det att huvudförhandlingen pågår, kommer åklagarna inte att uttala sig. Visst material kommer att sekretessbeläggas även efter att åtalet väckts. Stämningsansökan kommer att - med avidentifiering av inblandade bevispersoner - finnas tillgänglig på www.aklagare.seefter det att åtalet givits in.
Läs mer -
Fakta om Thomas Quick-ärendena
Riksåklagaren beslutade i februari 2009 att överlämna samtliga ärenden som gäller Thomas Quick (numera Sture Bergwall) till Riksenheten för polismål, för att ta ställning till om det finns anledning att initiera resningsförfarande. I april 2009 begärde Thomas Quick resning i ett av de mord som han är dömd för; mordet på den israeliske turisten Yenon Levi. Överåklagare Björn Ericson vid Riksenheten för polismål motsatte sig inte resning och resning beviljades i december 2009 av Svea hovrätt. Då det är fråga om en tingsrättsdom hanteras ärendet av Åklagarkammaren i Falun, enligt gängse rutiner, med bistånd från City åklagarkammare i Stockholm. Thomas Quick har ännu inte begärt resning i övriga mål. Handläggningen på Riksenheten för polismål pågår dock i dessa ärenden enligt riksåklagarens beslut.
Läs mer -
Misstänkt för KTH-hot släppt
Den man som den 15 mars anhölls misstänkt för hotet mot KTH i Stockholm har släppts av åklagaren. Misstankarna kvarstår men det finns inte längre skäl att hålla mannen anhållen.
Läs merDen man som den 15 mars anhölls misstänkt för hotet mot KTH i Stockholm har släppts av åklagaren. Misstankarna kvarstår men det finns inte längre skäl att hålla mannen anhållen.
Ett hot riktat mot Kungliga Tekniska Högskolan i Stockholm publicerades den 13 mars på Internet. Hotet visade sig vara publicerat från en dator i Göteborg. En man anhölls på sannolika skäl misstänkt för grovt olaga hot. Mannen har medgett att han publicerat texten men förnekar brott. - Mannens dator har tagits i beslag och vi har hämtat in annan relevant information i ärendet. Det finns därför, enligt min mening, ingen risk för att han skulle undanröja bevis. Inte heller finns det skäl att tro att han skulle fortsätta begå brott eller avvika. Det saknas därför skäl för häktning och jag har beslutat att han inte längre ska vara anhållen. Misstankarna kvarstår dock, säger kammaråklagare Lars Lindman i Göteborg som leder förundersökningen. Inga övriga uppgifter kan för närvarande lämnas i utredningen.
Läs mer -
Förundersökning nedlagd om misstänkt tjänstefel
Överåklagare Björn Ericson har beslutat lägga ned förundersökningen om misstänkt tjänstefel av en polis. Det finns inte anledning att anta att brott har förövats av någon polis.
Läs merÖveråklagare Björn Ericson har beslutat lägga ned förundersökningen om misstänkt tjänstefel av en polis. Det finns inte anledning att anta att brott har förövats av någon polis.
Överåklagare Björn Ericson har överprövat ett tidigare åklagarbeslut om att lägga ned en förundersökning. Ärendet rörmisstanke omtjänstefel av en polis i samband med att en man avled i Göteborg i april 2008. Björn Ericson kommer till samma slutsats som den tidigare åklagaren; det finns inte anledning att anta att brott som hör under allmänt åtal har förövats av någon polis.
Läs mer -
Flera ton rullningslager beslagtagna
Vid husrannsakningar på två platser i Sverige beslagtogs den 3 mars flera ton rullningslager (bland annat kullager), som misstänks vara förfalskade. Ett mindre företag misstänks ha importerat och sålt vidare rullningslagren.
Läs merVid husrannsakningar på två platser i Sverige beslagtogs den 3 mars flera ton rullningslager (bland annat kullager), som misstänks vara förfalskade. Ett mindre företag misstänks ha importerat och sålt vidare rullningslagren.
Onsdag den 3 mars genomfördes husrannsakningar i två lokaler i Mellansverige som tillhör ett mindre företag. Samtidigt anhölls fyra personer i företagets ledning. Brottsrubriceringen är varumärkesintrång, som består i att företaget misstänks ha importerat och sålt vidare förfalskade rullningslager, bland annat kullager. Målsägande och anmälare i utredningen är Aktiebolaget SKF. - Det är för tidigt att uttala sig om omfattningen av brottsligheten, men utredningen hittills visar att det rör sig om ett flertal leveranser av olika typer av förfalskade rullningslager till företag i Sverige under knappt ett års tid, säger kammaråklagare Henrik Rasmusson vid Internationella åklagarkammaren Stockholm som leder utredningen. Flera ton En stor mängd misstänkt förfalskade rullningslager har tagits i beslag i företagets lokaler. - Det rör sig om sammanlagt cirka 6 500 rullningslager. Vikten är drygt två ton, säger Henrik Rasmusson. Kan vara farligt Det kan vara förenat med stora risker att montera in förfalskade rullningslager i exempelvis fordon och maskiner, eftersom det kan finnas brister i kvalitet och prestanda jämfört med äkta lager. Detta kan medföra fara för allvarliga person- och egendomsskador. - Den fortsatta utredningen får visa om det funnits någon konkret risk för skador i detta fall, säger Henrik Rasmusson. Förfalskade rullningslager har tidigare påträffats vid polisinsatser i flera andra europeiska länder. Tillverkningen sker troligen i Kina.
Läs mer -
Riksåklagaren överklagar inte Sturebydom
Riksåklagaren har i dag fattat beslut att inte överklaga hovrättens dom när det gäller mordet i Stureby. Ny lagstiftning gör att ett avgörande av Högsta domstolen inte skulle vara av vikt för ledning av rättstillämpningen.
Läs merRiksåklagaren har i dag fattat beslut att inte överklaga hovrättens dom när det gäller mordet i Stureby. Ny lagstiftning gör att ett avgörande av Högsta domstolen inte skulle vara av vikt för ledning av rättstillämpningen.
I hovrätten dömdes två 16-åringar för mord och anstiftan av mord till sluten ungdomsvård i ett år och åtta månader. Påföljden motsvarar tio års fängelse för en vuxen person. Det kan, enligt riksåklagarens uppfattning, starkt ifrågasättas om påföljden står i proportion till det synnerligen allvarliga brott som har begåtts. Ny lagstiftning När brotten begicks var straffet för mord fängelse i tio år eller på livstid. Samma straffskala gällde anstiftan av mord. Från och med den 1 juli 2009 är straffskalan fängelse i lägst tio år och högst 18 år eller på livstid. Syftet med ändringen var att möjliggöra en mer nyanserad straffmätning för mord och en högre straffnivå för brottet. - Det är inte uteslutet att utgången i målet skulle ha blivit annorlunda om den nya lagstiftningen hade tillämpats i det aktuella fallet, säger riksåklagare Anders Perklev. Dessutom har regeringen nyligen föreslagit ny lydelse av vissa andra bestämmelser som har betydelse för straffets längd. Ändringarna syftar bland annat till att ge försvårande och förmildrande omständigheter ett ökat genomslag vid bedömningen av straffvärdet för brott. De föreslås träda i kraft den 1 juli 2010. För att Högsta domstolen ska ta upp ett mål till prövning krävs att ett avgörande skulle vara av vikt för ledning av rättstillämpningen. - Eftersom straffskalan för mord har ändrats sedan brotten begicks och en ny lagstiftning om förmildrande och försvårande omständigheter förväntas träda i kraft inom kort skulle ett avgörande av Högsta domstolen inte vara av vikt för ledning av rättstillämpningen. Jag avstår därför från att överklaga hovrättens dom, säger Anders Perklev.
Läs mer -
Årsredovisning och budgetunderlag lämnade till regeringen
Åklagarmyndigheten har lämnat årsredovisning för 2009 samt budgetunderlag för åren 2011-2013 till regeringen. År 2009 innebar förbättrade resultat och en god måluppfyllelse.
Läs merÅklagarmyndigheten har lämnat årsredovisning för 2009 samt budgetunderlag för åren 2011-2013 till regeringen. År 2009 innebar förbättrade resultat och en god måluppfyllelse.
Antalet lagförda misstänkta har ökat och genomsnittstiden för att hantera ärenden har minskat. Produktiviteten har ökat, då varje åklagare i genomsnitt har avgjort väsentligt fler ärenden än året innan. Inflödet av ärenden till myndigheten har ökat under hela 2000-talet och även under 2009. För att möta ärendeutvecklingen har Åklagarmyndigheten fått anslagstillskott under de senaste åren. De utökade anslagen har till största delen använts till att förstärka den operativa verksamheten. Under 2009 ökade antalet anställda med cirka 100 personer. Under perioden 2006- 2009 har produktiviteten ökat med ca 5 procent. Det har uppnåtts genom en rad effektiviseringsåtgärder, bland annat sammanslagningar av åklagarkammare. Under 2009 har bekämpningen av ekobrott förstärkts och koncentrerats till sex orter. En ny riksenhet har bildats för miljö- och arbetsmiljöbrott. Den centrala styrningen och uppföljningen har också förstärkts under året, genom att fyra områdesansvariga överåklagare har inrättats. En viktig uppgift för de områdesansvariga överåklagarna är att åstadkomma en jämnare arbetsbörda mellan åklagarkamrarna och att arbeta för mer enhetliga resultat. Anslagsbegäran för ökat ärendeinflöde En gemensam prognos från rättsväsendets myndigheter beräknar att ärendeinflödet kommer att fortsätta öka under de närmaste åren. I budgetunderlaget har Åklagarmyndigheten därför begärt anslagsökningar för åren 2011-2013 för att möta ett ökat ärendeinflöde, men där effektiviseringar beräknas kunna göras även i fortsättningen. Myndigheten begär också ytterligare anslag för satsningar inom vissa prioriterade områden, som grov organiserad brottslighet och ungdomsbrott.
Läs mer -
Granskning av vålds- och sexualbrott
Handläggningen av vålds- och sexualbrott i nära relationer har förbättrats sedan 2005. Vid brott mot barn finns dock brister i vissa utredningar. Det visar en rapport från Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Göteborg. En överåklagare får ett nationellt ansvar för bekämpning av sådana brott.
Läs merHandläggningen av vålds- och sexualbrott i nära relationer har förbättrats sedan 2005. Vid brott mot barn finns dock brister i vissa utredningar. Det visar en rapport från Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Göteborg. En överåklagare får ett nationellt ansvar för bekämpning av sådana brott.
Åklagarmyndigheten har genomfört en tillsyn av handläggningen av vålds- och sexualbrott i nära relationer mellan personer över 15 år samt vålds- och sexualbrott mot barn. Syftet har varit att klarlägga om verksamheten når upp till de krav som kan ställas. - Vi har gjort motsvarande studier tidigare av brott mot vuxna, men det är första gången som vi också gör en sådan tillsyn av brott mot barn, säger överåklagare Marianne Ny vid Utvecklingscentrum Göteborg. För brott mot vuxna har handläggningen förbättrats jämfört med de tidigare inspektionerna (2005 och 2007). Ytterligare åtgärder kan dock fortfarande vidtas, enligt rapporten. Granskningen visar att det också finns flera åtgärder att vidta vid brott mot barn. Ett tydligt mönster i undersökningen är att offer och misstänkt känner varandra. Många anmälningar, särskilt vid brott mot barn, görs först när det gått en tid efter själva brottet vilket försvårar utredningarna. Några andra iakttagelser i undersökningen är: •Flera granskade förundersökningar kan fungera som goda exempel för åklagarna. •Åklagarna bör i större utsträckning begära målsägandebiträde för vuxna, och för barn målsägandebiträde eller så kallad särskild företrädare. •Läkarundersökningar bör göras oftare än i dag och poliser bör i större utsträckning dokumentera personskador. •Misstänkta personer bör förhöras i större utsträckning. Vidare konstaterar undersökningen att handläggningstiderna vid brott mot barn ibland är för långa. - År 2006 infördes åklagarbefattningar som specialister på relationsvåld. Det har ökat kvaliteten i utredningarna, visar en utvärdering vi har gjort. Vi har också deltagit i arbetet med att införa så kallade barnahus i Sverige samt tagit fram utbildningar om bland annat relationsvåld och bemötande av brottsoffer. Men granskningen visar att vi måste fortsätta vårt utvecklingsarbete så att vi kan få ännu bättre utredningar, säger Marianne Ny. - Rapporten visar tydligt att det finns förbättringar att göra inom framförallt området brott mot barn. Jag har därför beslutat att ge överåklagaren Eva Lundström ett nationellt ansvar för att samordna vår bekämpning av brott i nära relationer och särskilt mot barn, säger riksåklagare Anders Perklev.
Läs mer -
Gemensam organisation för bekämpning av immaterialrättsbrott
Polis och åklagare har nu en gemensam organisation för bekämpning av immaterialrättsliga brott. Syftet är att genom specialisering effektivisera arbetet.
Läs merPolis och åklagare har nu en gemensam organisation för bekämpning av immaterialrättsliga brott. Syftet är att genom specialisering effektivisera arbetet.
Från den 1 januari 2010 finns en polisiär samordnare, Paul Pintér, för immaterialrättsliga brott. Paul Pintér är placerad vid Länskriminalen Stockholm och ska ansvara för den nationella samordningen av immaterialrättsbrotten inom Polisen. Under första halvåret 2010 bildas tre grupper inom Polisen för att exklusivt utreda immaterialrättsliga brott. Grupperna kommer att bestå av vardera tre personer och placeras vid polismyndigheterna i Stockholm, Göteborg och Malmö. År 2008 inrättade Åklagarmyndigheten två befattningar som åklagare med nationellt ansvar för handläggning av immaterialrättsbrott. De två åklagarna, Fredrik Ingblad och Henrik Rasmusson, tillhör sedan den 1 januari 2010 Internationella åklagarkammaren Stockholm. - Att utse de två specialiståklagarna var ett viktigt steg. Med Polisens satsning på särskilda resurser skapas ännu bättre gemensamma förutsättningar för att utreda dessa brott, säger överåklagare Björn Blomqvist vid riksåklagarens kansli.
Läs mer -
Behov av ökad säkerhet i domstolar
I ett remissvar föreslår Åklagarmyndigheten att bemannad inpassering med larmbågar permanent införs vid alla domstolar.
Läs merI ett remissvar föreslår Åklagarmyndigheten att bemannad inpassering med larmbågar permanent införs vid alla domstolar.
Åklagarmyndigheten har lämnat remissvar på utredningen Ökad säkerhet i domstol (SOU 2009:78). Myndigheten delar utredningens bedömning att det finns ett klart uttalat behov av att utöka möjligheterna till säkerhetskontroll i domstolarna. Till skillnad från utredningen föreslår Åklagarmyndigheten att bemannad inpasseringskontroll med larmbågar införs permanent vid entrén till alla domstolar. Som ett komplement föreslås också att domstolen vid en konkret hotbild ska kunna besluta om att säkerhetskontrollen genomförs av poliser.
Läs mer -
Granskning av en mordutredning
Rikspolisstyrelsen och Åklagarmyndigheten har gemensamt granskat utredningen av mordet på Pernilla Hellgren i Falun i juni 2000.
Läs merRikspolisstyrelsen och Åklagarmyndigheten har gemensamt granskat utredningen av mordet på Pernilla Hellgren i Falun i juni 2000.
Rikspolisstyrelsen och Åklagarmyndigheten beslutade den 10 juli 2009 att gemensamt granska de åtgärder som vidtogs av polis och åklagare i samband med utredningen av mordet på Pernilla Hellgren i Falun i juni 2000. Granskningen syftar till att undersöka om ärendet handlagts i enlighet med de rutiner som gäller för brott av den här svårhetsgraden, och om de åtgärder som vidtogs under spaningsarbetet var väl avvägda med hänsyn till brottets art. Granskningen har genomförts av en inspektionsgrupp under ledning av professor Leif GW Persson, Rikspolisstyrelsen, och vice överåklagare Mikael Björk, Åklagarmyndigheten. Inspektionsgruppen vill rikta allvarlig kritik mot det sätt på vilket utredningen genomförts. Bland annat har man saknat en beredskap för den här typen av händelser, de resurser som sätts in i inledningsskedet har varit otillräckliga och de som ansvarat för ledningen av utredningen har i allt väsentligt saknat erfarenhet av att utreda spaningsmord. Den viktiga inre spaningen har eftersatts, arbetet har brustit i systematik och kontinuitet och inspektionsgruppen konstaterar att om man arbetat på vedertaget sätt, med tillräckliga resurser och kompetens hade man kunnat få in gärningsmannen i utredningen inom de närmaste månaderna efter mordet. Den stora bristen är avsaknaden av en övergripande utredningsstrategi och oförmågan att hålla fast vid en systematisk och vedertagen arbetsmetod. Redan i januari, sex månader efter mordet, finns han dock med i utredningsmaterialet efter en inre spaning som genomförts av personal vid Riksmordkommissionen. Utifrån de ingångsvärden som gällt för den spaningen tillhör han också de tio mest intressanta tänkbara gärningsmännen på den lista som Riksmordkommissionen tagit fram. När Riksmordkommissionen lämnar Falun två månader senare, i mars 2001, kommer man dock inte att följa upp denna inre spaning. Gärningsmannen glöms helt enkelt bort. Istället har man redan på hösten samma år helt lämnat det vedertagna och systematiska utredningsarbetet därhän för att istället övergå till att bearbeta tips från allmänheten om tänkbara gärningsmän samt ta DNA-prov på dessa. Totalt har man, under de knappt åtta år som utredningen pågår, topsat närmare åtta hundra personer varav ingen som gett träff på gärningsmannens DNA. I november 2006 får man så in ett tips om gärningsmannen men detta ligger fortfarande obearbetad sexton månader senare, i april 2008, då Engla Höglund mördas. Skälet till att detta inte görs är att utredningen helt saknat resurser. Från och med hösten 2002 består utredningen av 1-2 personer som arbetar deltid med den. Den ansvarige spaningsledaren har vid flera tillfällen begärt mer resurser utan att få några och man har således inte ens haft möjlighet att kontinuerligt granska inkommande tips. Inspektionsgruppen vill här rikta allvarlig kritik mot den operativa ledningen för polisen i Dalarna för att utredningen inte fått de resurser som krävts för att den skall kunna genomföra sitt uppdrag. De brister som konstaterats i samband med utredningen av mordet på Penilla Hellgren är på intet vis unika för Dalapolisen. Medlemmarna i Inspektionsgruppen har gjort liknande iakttagelser på flera håll i landet och våra intervjuer med personalen vid Riksmordkommissionen bekräftar också denna bild. För att åtgärda dessa brister föreslås bland annat följande. Varje polismyndighet måste försäkra sig om att man kan uppfylla bemanningskraven enligt polisens metodstöd för utredning av grova brott (PUG). Eftersom spaningsmord är sällsynta brott finns det därför anledning för landets mindre polismyndigheter att inleda samverkan med närliggande myndigheter så att man vid behov har de personella resurser som krävs för att genomföra utredningen med full spaningsstyrka enligt PUG.Detta kräver en på förhand upprättad beredskaps- och handlingsplan för sådana brott där de samverkande myndigheterna dels har öronmärkt personal för uppgiften, dels har upprättat överenskommelser om vilka personella och andra resurser som man vid behov skall kunna erbjuda en annan myndighet.Riksmordkommissionen behöver förstärkas från nuvarande åtta till tretton personer för att kunna ge fullt stöd till två samtidigt pågående utredningar av det här slaget. Regelverket, vad gäller deras samarbete med de lokala myndigheter som de biträder, måste också göras klarare. Bland annat i form av fortlöpande kontroll av hur utredningsarbetet fortskridit.En ny granskningsfunktion bör inrättas vid utredningen av så kallade spaningsmord genom att vi inför ett system med revisorer - erfarna mordutredare som inte deltagit i utredningen - som med fräscha ögon går in och granskar arbetet så fort en utredning kört fast.Utredningar av grova våldsbrott ställer stora krav på kunskaper om sådana brott samt tidigare praktisk utredningserfarenhet. Vi vill därför inrätta en nationell kriminalpolisutbildning för våldsbrottsutredare.Vad gäller det datastöd som står till polisens förfogande vid utredning av grova brott finns det två problem i samband med detta. Dels är de olika registren föråldrade och svåra att söka i, dels är de otillförlitliga då inläggning och uppdatering inte har skötts konsekvent. Avslutningsvis har vi därför lämnat olika förslag hur man inom ramen för de redan existerande datasystemen skall kunna åtgärda dessa problem.
Läs mer -
Pressinbjudan
Professor Leif GW Persson och vice överåklagare Mikael Björk presenterar sin granskning av Dalapolisens och Åklagarmyndighetens utredning av mordet på Pernilla Hellgren i juni 2000.
Läs merProfessor Leif GW Persson och vice överåklagare Mikael Björk presenterar sin granskning av Dalapolisens och Åklagarmyndighetens utredning av mordet på Pernilla Hellgren i juni 2000.
Tid: torsdag 4 februari kl 11:00 Plats: Rikspolisstyrelsen, Polhemsgatan 30 i Stockholm Medtag pressleg. Välkomna!
Läs mer -
Läkare åtalas för dråp på liten flicka
Chefsåklagare Peter Claeson har i dag väckt åtal vid Solna tingsrätt för dråp mot den läkare som misstänks ha förgiftat en liten flicka på Astrid Lindgrens barnsjukhus i Solna.
Läs merChefsåklagare Peter Claeson har i dag väckt åtal vid Solna tingsrätt för dråp mot den läkare som misstänks ha förgiftat en liten flicka på Astrid Lindgrens barnsjukhus i Solna.
Den bevisning som åtalet grundar sig på är dels de rättsmedicinska och medicinska utredningarna, dels vittnesuppgifter som lämnats av de personer som var närvarande i sjukhussalen i anslutning till att barnet avled. Peter Claeson avser att med den åberopade bevisningen styrka bland annat: -att den lilla flickan tillfördes narkosmedlet Thiopental strax innan hon avled, -att det var den misstänkta läkaren som personligen tillförde medlet till flicka, -att läkemedlet orsakade flickans död, -att ingen har ordinerat läkemedlet, -att det inte var medicinskt motiverat att ge flickan läkemedlet, -att läkemedlet inte har tillförts av misstag. I utredningen har inte heller framkommit något som ger anledning att ifrågasätta Rättsmedicinalverkets analysresultat. - Sammantaget anser jag att bevisläget är sådant att jag kan förvänta mig en fällande dom, säger chefsåklagare Peter Claeson. Utöver vad som angetts ovan kommer chefsåklagare Peter Claeson inte att lämna ytterligare kommentarer eftersom han inte vill förekomma den kommande processen i domstol.
Läs mer -
Åklagare utsedd i Quick-ärende
Chefsåklagare Eva Finné kommer att handlägga ärendet om mordet på den israeliske medborgaren Yenon Levi, där Thomas Quick (numera Sture Bergwall) år 1997 dömdes för mordet.
Läs merChefsåklagare Eva Finné kommer att handlägga ärendet om mordet på den israeliske medborgaren Yenon Levi, där Thomas Quick (numera Sture Bergwall) år 1997 dömdes för mordet.
Svea Hovrätt beviljade i december 2009 Sture Bergwall resning i målet om mordet på den israeliske medborgaren Yenon Levi och överlämnade målet för handläggning vid Falu tingsrätt. Bergwall dömdes vid Hedemora tingsrätt år 1997 för mordet. Enligt Åklagarmyndighetens normala rutiner innebär Svea hovrätts beslut att ärendet därmed ska handläggas av Åklagarkammaren i Falun. På grund av hög arbetsbelastning på Falukammaren, med flera pågående stora och komplicerade ärenden, kommer Eva Finné på City åklagarkammare i Stockholm att bistå Falukammaren genom att ta över handläggningen. Även detta är en åtgärd enligt de normala rutinerna och har beslutats i samråd mellan cheferna i Falun och City samt områdesansvariga överåklagare. Eva Finné har andra pågående ärenden och kommer successivt att sätta sig in i ärendet. Hon har ännu inte tagit del av handlingarna och kan därför inte lämna någon kommentar.
Läs mer -
Mycket goda verksamhetsresultat 2009
Åklagarmyndighetens verksamhetsresultat förbättrades under 2009 inom samtliga områden som mäts och redovisas.
Läs merÅklagarmyndighetens verksamhetsresultat förbättrades under 2009 inom samtliga områden som mäts och redovisas.
Antalet ärenden somkommer in från Polisen till Åklagarmyndigheten har under en rad av år ökat stadigt. Utvecklingen fortsatte även under 2009, men antalet ärenden som avslutats ökade ännu mer. Även lagföringsandelen ökade. Genomströmningstiderna, det vill sägaden tid det tar från det att ett ärende kommer in till det att åklagaren fattat beslut, har minskat.
Läs mer -
Åtal för grova bedrägerier mot Cancerfonden och Röda korset
Tre personer åtalas för att ha ställt ut osanna fakturor på stora belopp till Cancerfonden och Röda korset. En av personerna har ingått i organisationernas chefsgrupp medan de andra två varit leverantörer.
Läs merTre personer åtalas för att ha ställt ut osanna fakturor på stora belopp till Cancerfonden och Röda korset. En av personerna har ingått i organisationernas chefsgrupp medan de andra två varit leverantörer.
Chefsåklagare Alf L Johansson vid Åklagarmyndighetens Riksenhet mot korruption har idag vid Stockholms tingsrätt, avd 1, väckt åtal mot tre personer. Enligt åtalet har de under tiden 2000-2003 och 2004-2009 vilselett Cancerfonden respektive Röda Korset genom att ställa ut osanna fakturor till de bägge organisationerna. Organisationerna har sedan betalat ut belopp som de åtalade fördelat mellan sig. En av personerna tillhörde organisationernas chefsgrupp medan de andra två åtalade har varit leverantörer av tjänster till organisationerna men också ställt ut osanna fakturor. De utbetalade beloppen har för Cancerfonden uppgått till 2,5 miljoner kronor och för Röda Korset till 5,2 miljoner kronor. Den tidigare ledningspersonen påstås också att på egen hand ha ställt ut och fått betalt för osanna fakturor till Cancerfonden till ett belopp av 390 000 kronor. De bägge leverantörerna påstås inte haft något samröre med varandra. Gärningarna har rubricerats som grovt bedrägeri alternativt grov trolöshet mot huvudman. Åklagaren har även väckt åtal mot ledningspersonen för grovt mutbrott och mot leverantörerna för grov bestickning samt för grovt bokföringsbrott och grovt försvårande av skattekontroll. Vidare har åklagaren yrkat på skadestånd, förverkanden, företagsbot för leverantörsbolagen samt näringsförbud för samtliga åtalade. I utredningen har chefsåklagaren biträtts av en av riksenhetens ekonomer samt av kriminalpolis från Länskriminalpolisen i Stockholm.
Läs mer -
Flera åklagarkammare flyttar till nya lokaler
Åklagarkammaren i Örebro, Internationella åklagarkammaren Stockholm samt alla myndighetens enheter i Göteborg packar just nu sina flyttkartonger.
Läs merÅklagarkammaren i Örebro, Internationella åklagarkammaren Stockholm samt alla myndighetens enheter i Göteborg packar just nu sina flyttkartonger.
Den 15 januari inleddes flytten av Åklagarkammaren i Örebro till nya lokaler. Kammaren flyttar från Klostergatan till Drottninggatan 42, fortfarande i centrala Örebro. Flytten beräknas vara klar på måndag den 18 januari. Postadress och telefonnummer kommer att vara samma som tidigare. Den 15 januariflyttade även Internationella åklagarkammaren Stockholm till ny lokal, flytten sker inom Kungsholmen, till Hantverkargatan 25A, inte långt från Ekobrottsmyndigheten. Även här är övriga kontaktuppgifter även fortsättningsvis desamma som före flytten. Den 25 januari flyttar alla våra Göteborgsenheter från sina lokaler på Västra hamngatan och blir granne med Ulleviarenan. Den nya besöksadressen blir Ernst Fontells plats. Göteborgs åklagarkammare, Internationella åklagarkammaren Göteborg, Utvecklingscentrum Göteborg samt Riksenheten för miljö-och arbetsmiljömål flyttar in i Göteborgs nya rättscentrum som byggts i anknytning till det gamla polishuset. I rättcentrumområdet huserar Polisen, Kriminalvården, Åklagarmyndigheten och Göteborgs Tingsrätt. Förutom ny besöksadress kommer alla enheter få egna boxadresser, växel- och telefonnumren kommer att vara samma som tidigare.
Läs mer -
Åklagarmyndighetens verksamhetsplan för 2010
Åklagarmyndighetens verksamhetsplan är det dokument som anger de övergripande prioriteringar och mål som riksåklagaren beslutat för år 2010.
Läs merÅklagarmyndighetens verksamhetsplan är det dokument som anger de övergripande prioriteringar och mål som riksåklagaren beslutat för år 2010.
Till verksamhetsplanen hör också bilagor med detaljerade mål, planer och uppdrag för olika delar av verksamheten. Verksamhetsplanen och dess bilagor är levande dokument som uppdateras under året om uppdrag, resurser eller prioriteringar förändras.
Läs mer -
43-åring misstänkt för krigsförbrytelser
En 43-årig man från Bosnien-Hercegovina har i dag gripits i norra Sverige, misstänkt för grovt folkrättsbrott (=krigsförbrytelser), mord, människorov och medhjälp till människorov.
Läs merEn 43-årig man från Bosnien-Hercegovina har i dag gripits i norra Sverige, misstänkt för grovt folkrättsbrott (=krigsförbrytelser), mord, människorov och medhjälp till människorov.
Förundersökningsledare är kammaråklagare Magnus Elving vid Internationella åklagarkammaren i Stockholm. Han kommer att senast på torsdag ta ställning till om mannen ska begäras häktad. Häktningsförhandlingen kommer i så fall att äga rum vid Stockholms tingsrätt. 43-åringen, som är svensk medborgare, har under maj-augusti 1992 tjänstgjort som lägervakt i ett fångläger i Bosnien-Hercegovina, där civila bosnienserber förvarades. Misstankarna om krigsförbrytelser gäller grova överträdelser av Genèvekonventionerna, bland annat medverkan till olagliga frihetsberövanden av civilpersoner, tortyr och våld som medfört svårt lidande för de drabbade, samt omänsklig behandling genom hot och ärekränkningar. -Genom internationella konventioner har Sverige åtagit sig att efterspana personer som kan misstänkas för brott mot den humanitära rätten, att utreda deras gärningar och att om möjligt lagföra dem. Det finns också ett Rådsbeslut från EU med samma innebörd, säger Magnus Elving. Förundersökningen har pågått i Sverige under en längre tid och bedrivits av Krigsbrottskommissionen vid Rikskriminalpolisen. Detta är det första fall som Krigsbrottskommissionen utrett som kan komma att leda till åtal. -Det har förekommit ett omfattande internationellt samarbete med många länder och med FN-tribunalen i Haag. Fler än 70 personer har hittills förhörts. Ingen ytterligare information om förundersökningen än det som framgår av pressmeddelandet kommer att lämnas. Allmänna frågor om Krigsbrottskommissionen besvaras av Rikskriminalpolisen.
Läs mer -
Handläggning av Auschwitzskylten
Ärendet med den stulna skylten från Auschwitz har överlämnats till Åklagarkammaren för säkerhetsmål för fortsatt handläggning.
Läs merÄrendet med den stulna skylten från Auschwitz har överlämnats till Åklagarkammaren för säkerhetsmål för fortsatt handläggning.
Åklagarkammaren för säkerhetsmål handlägger i första hand säkerhets- och terroristmål.
Läs mer -
Polis åtalas för grov våldtäkt
Chefsåklagare Monica Mimer vid riksenheten för polismål har i dag den 5 januari 2010 väckt åtal vid Uppsala tingsrätt mot en polisman anställd vid säkerhetspolisen.
Läs merChefsåklagare Monica Mimer vid riksenheten för polismål har i dag den 5 januari 2010 väckt åtal vid Uppsala tingsrätt mot en polisman anställd vid säkerhetspolisen.
De åtalade gärningarna är dels grov våldtäkt, dels övergrepp i rättssak. Brotten har ägt rum i Uppsalatrakten den 19-20 september 2009. Den misstänkte är häktad. Rättegången påbörjas den 11 januari 2010 vid Uppsala tingsrätt och beräknas pågå i 5 dagar. Förundersökningen är sekretessbelagd och Monica Mimer kommer inte att lämna några ytterligare kommentarer före rättegången.
Läs mer -
Arbetsplatsolycka i Härnösand
Den 21 maj 2008 inträffade en allvarlig arbetsplatsolycka vid bygget av en järnvägsbro över Älandsfjärden i Härnösand kommun.
Läs merDen 21 maj 2008 inträffade en allvarlig arbetsplatsolycka vid bygget av en järnvägsbro över Älandsfjärden i Härnösand kommun.
En temporär gjutform i trä tjugo meter över marken rasade och två arbetstagare avled, två fick mycket svåra skador och en klarade sig utan fysiska men var utsatt för livsfara eller fara för svår kroppsskada. Efterföljande utredning har visat att den använda gjutformen i trä inte var dimensionerad för den belastning den utsattes för vid gjutningsarbetena. Därtill var konstruktionen av de till gjutformen använda träknektarna bristfällig och de var inte monterade på ett tillräckligt säkert sätt och strävningen av knektarna var undermålig. I dag har miljöåklagare Christer B. Jarlås vid Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömåls enhet i Östersund väckt åtal mot fyra personer och väckt talan om företagsbot mot tre företag i anledning av händelsen. Åtalet avser arbetsmiljöbrott med vållande till annans död, grovt vållande till kroppsskada och framkallande av fara för annan. Talan om företagsbot riktas dels mot Skanska Sverige AB, anlitad totalentreprenör för bygget med ansvar för temporära konstruktioner, mot Örnsköldsviks Takstolstillverkning AB, som tillverkat och levererat de träknektar till gjutformen som rasade, och mot Construction Software Center Europé AB som gjort beräkningar och framställt en tillverkningsritning för de aktuella träknektarna. Yrkandet om företagsbot mot Skanska är på sex miljoner kronor och mot de andra företagen på tre miljoner kronor vardera. En företagsbot kan enligt brottsbalken utgå på ett belopp mellan 5 000 kronor och 10 miljoner kronor.
Läs mer -
Överklagande till HD: skattebrott/skattetillägg – dubbelbestraffning?
Riksåklagaren har överklagat ett hovrättsbeslut att avvisa ett åtal för grovt skattebrott.
Läs merRiksåklagaren har överklagat ett hovrättsbeslut att avvisa ett åtal för grovt skattebrott.
Göta hovrätt har avvisat ett åtal för grovt skattebrott eftersom den åtalade redan fått ett skattetillägg. Enligt hovrätten skulle detta strida mot Europadomstolens praxis om dubbelbestraffning. Riksåklagaren har överklagat hovrättsbeslutet till Högsta domstolen och menar att det inte finns stöd i Europakonventionen eller Europadomstolens nuvarande praxis att underkänna den svenska ordningen med parallella sanktioner på skatteområdet. Riksåklagaren har samtidigt gett in en svarsskrivelse till HD som gäller samma fråga.
Läs mer -
Fällande domar i körkortshärvan
Göteborgs tingsrätt har meddelat dom i den så kallade körkortshärvan.
Läs merGöteborgs tingsrätt har meddelat dom i den så kallade körkortshärvan.
Den trafikinspektör som mot betalning godkänt körkort dömdes för grovt mutbrott till fängelse i 1 år och 6 månader. Tre personer som överlämnat pengar till trafikinspektören dömdes för grov bestickning till fängelse mellan 1 år och 6 månader. Som skäl för att utdöma så långa fängelsestraff har tingsrätten bland annatanfört att förfarandet varit en fara från trafiksäkerhetssynpunkt. Åklagaren i målet, statsåklagaren Nils-Eric Schultz, säger sig vara nöjd med domen.
Läs mer -
JK-beslut i ett initiativärende angående frågan om resning i vissa ärenden där provokationer har förekommit
JK har i en skrivelse angivit att frågan har väckts i vilken mån personer som har blivit dömda på grund av otillåtna brottsprovokationer har rätt till resning. Han har i skrivelsen hemställt om RÅ:s och RPS synpunkter på vilken plikt myndigheterna har att agera för att ta initiativ till ett resningsförfarande.
Läs mer -
Resa till Sverige med annan persons pass för att kringgå visumkrav
Frågan gällde om brottet missbruk av urkund borde bedömas som grovt. Hovrätten ansåg inte det. Riksåklagaren har beslutat att inte överklaga domen. Läs riksåklagarens skrivelse till höger.
Läs mer -
Högsta domstolen prövar mål om vårdslöshet i trafik
Den tilltalade, som kört en lastbil med släp, har gjort en vänstersväng och kolliderat med en mötande personbil vars förare avlidit.
Läs merDen tilltalade, som kört en lastbil med släp, har gjort en vänstersväng och kolliderat med en mötande personbil vars förare avlidit.
Frågan i målet är om han därigenom har brustit i omsorg och varsamhet. HD har nu meddelat prövningstillstånd i frågan om den tilltalade ska dömas i enlighet med åtalet med utgångspunkt i vad hovrätten anser vara utrett. Läs Riksåklagarens svarsskrivelse till höger.
Läs mer -
Dom från Högsta domstolen – olaga intrång, grova brott?
I målet var utrett att ett antal djurrättsaktivister, flera av dem maskerade, hade trängt sig in i ett antal företagsbyggnader.
Läs merI målet var utrett att ett antal djurrättsaktivister, flera av dem maskerade, hade trängt sig in i ett antal företagsbyggnader.
Med hänsyn främst till att det varit fråga om olaga intrång i företagsbyggnader som omfattat ofredanden i form av kränkningar av de anställdas personliga integritet bedömer HD brotten som grova. Läs riksåklagarens svarsskrivelse och Högsta domstolens dom till höger.
Läs mer -
Förundersökning i läkarärendet klar
Förundersökningen som rör misstanke om dråp på en liten flicka på Astrid Lindgrens Barnsjukhus i Stockholm är nu klar.
Läs merFörundersökningen som rör misstanke om dråp på en liten flicka på Astrid Lindgrens Barnsjukhus i Stockholm är nu klar.
Utredningen kommer att delges den misstänkta och hennes försvarare enligt bestämmelserna i rättegångsbalken. Försvaret har därefter rätt till skäligt rådrum. - Det går därför inte i nuläget att ge information om när ett beslut i åtalsfrågan kan förväntas, säger chefsåklagare Peter Claeson.
Läs mer -
Kommentar till Socialstyrelsens granskning
Med anledning av rapporten lämnar förundersökningsledaren, chefsåklagare Peter Claeson, en kommentar.
Läs merMed anledning av rapporten lämnar förundersökningsledaren, chefsåklagare Peter Claeson, en kommentar.
Socialstyrelsen är nu färdig med sin granskning av ärendet med den misstänkta läkaren och har inte kunnat finna att några fel har begåtts i vården av barnet. Med anledning av rapporten lämnar förundersökningsledaren, chefsåklagare Peter Claeson, följande kommentar: - Jag har precis fått del av beslutet och bilagorna till beslutet. Jag kan inte omedelbart överblicka vilka konsekvenser dagens beslut har för den pågående förundersökningen. Jag kan dock inte i nuläget finna att beslutet lämnar svar på de frågor som rör den aktuella brottsmisstanken.
Läs mer -
Nya rekommendationer om snatteri
Riksåklagaren har utfärdat nya rekommendationer om bötesbelopp vid butikstillgrepp. Skälet är den dom från Högsta domstolen den 30 september som slår fast att värdegränsen mellan snatteri och stöld i butik höjs från 800 kr till 1 000 kr.
Läs merRiksåklagaren har utfärdat nya rekommendationer om bötesbelopp vid butikstillgrepp. Skälet är den dom från Högsta domstolen den 30 september som slår fast att värdegränsen mellan snatteri och stöld i butik höjs från 800 kr till 1 000 kr.
Genom en dom den 30 september har Högsta domstolen fastställt att värdegränsen för snatteri höjs från nuvarande 800 kronor till 1 000 kronor. Förändringen har omedelbar verkan. Det innebär att åklagare och domare hädanefter ska tillämpa den nya praxisen, oavsett när brottet har begåtts. Ärenden som är slutligt avgjorda berörs dock inte. Med anledning av den nya domen har riksåklagaren justerat rekommendationerna till åklagare om normalstraffen för butikstillgrepp. Det finns för närvarande ett antal utfärdade strafförelägganden som har utfärdats med utgångspunkt i den tidigare praxisen och som ännu inte har godkänts. Den som inte vill godkänna ett utfärdat föreläggande kan bestrida det och den nya praxisen kan vara ett skäl till det. Ett bestridande medför att åklagaren på nytt tar ställning till ärendet. Det finns dock inga garantier för att det nya ställningstagandet innebär ett lindrigare straff för brottet.
Läs mer -
Samverkan avgörande för att hjälpa barn som utsätts för brott
Rikspolisstyrelsen har i samverkan med Åklagarmyndigheten, Rättsmedicinalverket och Socialstyrelsen utarbetat nationella riktlinjer för samverkan kring barn som misstänks vara utsatta för brott och enats om kriterier för landets barnahus.
Läs merRikspolisstyrelsen har i samverkan med Åklagarmyndigheten, Rättsmedicinalverket och Socialstyrelsen utarbetat nationella riktlinjer för samverkan kring barn som misstänks vara utsatta för brott och enats om kriterier för landets barnahus.
Syftet med riktlinjerna är att säkerställa att samverkan vid utredningar kring barn sker på ett effektivt och rättssäkert sätt, med barnets bästa i fokus. Arbetet med brottsutsatta barn bör ske på likartat sätt i hela landet, även på de ställen det inte finns barnahus. - Samverkan är en förutsättning för att barn som misstänks vara utsatta för brott ska få möjlighet till ett gott omhändertagande när utredningar genomförs parallellt av sociala myndigheter samt av åklagare och polis. Samverkan ska präglas av ett barnperspektiv- inte ett verksamhetsperspektiv, säger Ulrika Herbst, chef för Polisavdelningen på Rikspolisstyrelsen.I barnperspektivet ingår att det berörda barnet ska få information om åtgärder som berör honom eller henne. Det är också viktigt att barnet får tillfälle att uttrycka sin uppfattning och sina åsikter med hänsyn till ålder och mognad. - En väl fungerande samverkan innebär att påfrestningarna på barnet minskar, samtidigt som rättsprocessen kan gå snabbare och bli mer rättssäker. Konceptet för Barnahus har fått en glädjande stor spridning, men samverkan behövs oavsett om det finns gemensamma lokaler eller ej. Riktlinjerna har därför fått en generell utformning och är tillämpliga även om man inte har tillgång till gemensamma lokaler, säger Marianne Ny. Utöver den grupp barn som utsätts för misshandel och sexuella övergrepp omfattar riktlinjerna även barn som utsätts för människohandel, kvinnlig könsstympning samt barn som lever i med våld i familjen. De nationella riktlinjerna innehåller bland annat följande: •Samverkansavtal. För att samverkan ska fungera bör så kallade samverkansavtal/överenskommelser upprättas mellan samverkande myndigheter så som socialtjänst, polis, åklagare, rättsmedicin samt hälso- och sjukvård. •Samråd. De samverkande myndigheterna bör inför eller i direkt anslutning till polisanmälan samråda om arbetsfördelning och samordning av åtgärder i de utredningar som bedrivs parallellt. •Medhörning.Barnet skall inte behöva lämna sin berättelse vid flera tillfällen till flera olika personer. De yrkesföreträdare som behöver ta del av barnets uppgifter för att kunna koordinera de parallella utredningarna bör närvara vid polisens barnförhör genom medhörning. Barnet ska ha rätt till full information om vilka som finns i medhörningsrummet och ska få svar på sina frågor på ett ärligt och begripligt sätt. •Krisstöd.De parter som samverkar kring barnet ska ha kunskap om hur barn och unga i kris ska bemötas. Det första krisstödet och en bedömning av fortsatt behandling bör erbjudas barnet i anslutning till första insatsen. •Medicinsk kompetens.Särskilda rutiner för den medicinska undersökningen bör utvecklas och relevant medicinsk kompetens bör finnas från barnmedicin, gynekologi, barn- och ungdomspsykiatri samt rättsläkare. •Kompetens och erfarenhet.De samverkande myndigheterna ska säkerställa att de personer som handlägger ärendena har hög kompetens och erfarenhet inom området. Fakta Regeringsuppdraget: Att utarbeta nationella riktlinjer för samverkan kring barn som misstänks vara utsatta för brott samt enas om kriterier för barnahusverksamheten.I uppdraget ingår även att lämna förslag på lagändringar för att främja samverkan mellan myndigheterna. Barnahusverksamheten i landet ska också utvärderas enligt uppdraget. Utvärderingsdelen ska redovisas den 15 december 2010. Barnahus: I dag finns barnahus på 15 orter i landet. I barnahus samverkar polis, åklagare, socialtjänst och hälso-och sjukvård för ett bättre underlag för rättsprocessen och samhällets insatser för barnet samt ett gott bemötande med barnets bästa i fokus vid misstanke om brott och för att barnet inte ska behöva möta de olika utredande
Läs mer -
Åklagare lär sig på distans
Kursen ”Våld i nära relationer” ges i höst av Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) för Åklagarmyndighetens räkning. För första gången erbjuds nu åklagare att delta i en utbildning på distans via Uppsala universitet.
Läs merKursen ”Våld i nära relationer” ges i höst av Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) för Åklagarmyndighetens räkning. För första gången erbjuds nu åklagare att delta i en utbildning på distans via Uppsala universitet.
Kursen "Våld i nära relationer" ges i höst av Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) för Åklagarmyndighetens räkning. För första gången erbjuds nu åklagare att delta i en utbildning på distans via Uppsala universitet. - Vi har under lång tid haft ett samarbete med NCK, men det här sättet att utbilda åklagare är helt nytt. Tidigare har vi haft utbildning på traditionellt vis, det vill säga på kursgårdar med föreläsare. Nu kan deltagarna istället sitta uppkopplade via en dator hemifrån eller via åklagarkammaren, förklarar Anne Williamsson på Åklagarmyndighetens utbildningscentrum. Utbildningen "Våld i nära relationer" ersätter den tidigare kursen "Övergrepp mot kvinnor". Namnändringen har gjorts mot bakgrund av att den här typen av brott även förekommer i andra sorters relationer än den mellan man och kvinna.Annika Björck är utbildningschef på NCK. Hon betonar vikten av att åklagare har en bred kunskap beträffande våld i nära relationer. - Kunskaperna är en förutsättning för att handlägga brott av denna karaktär på rätt sätt och att möta brottsoffer professionellt. NCK har med sina femton års erfarenhet av utbildning på området hittat bra verktyg för hur man kan arbeta med de här frågorna. Kursen på 7,5 högskolepoäng ges på halvfart under 10 veckor. Målet är att ge åklagare god förståelse för våldsproblematiken i nära relationer och en förbättrad utredningsmetodik. Deltagarna får också reflektera över sina egna attityder i ämnet. Inledningsvis träffas kursdeltagarna under ett två dagars seminarium på Uppsala universitet. Där får man en introduktion i den webbaserade utbildningsplattform där all undervisning, diskussioner samt inlämningsuppgifter administreras. - Målgruppen för utbildningen är relationsvåldsspecialister och åklagare med annan inriktning som vill fördjupa sina kunskaper på området. Flera andra myndigheter såsom polisen och domstolsverket efterfrågar också NCK´s utbildningar berättar Annika Björck. - Jag tycker det är positivt att rättskedjan säkras vad gäller kunskaperna i ämnet. Målet är också att ge deltagarna en god kännedom om andra myndigheters och organisationers ansvarsområden. - Det är viktigt att åklagare känner till var deras ansvar börjar och slutar samt när någon annan myndighet tar vid. Ensam kan man inte lösa problemen, men med goda kunskaper och samarbete är vi en bra bit på väg, avslutar Annika.
Läs mer -
Beslut om att lägga ned förundersökningen avseende Nobel-ärendet
Förundersökningen avseende de tre ledamöter i Nobelkommittéer som delgetts misstanke för mutbrott läggs ned.
Läs merFörundersökningen avseende de tre ledamöter i Nobelkommittéer som delgetts misstanke för mutbrott läggs ned.
De tre ledamöterna bjöds i mars 2006 och januari 2008 till Kina varvid kinesiska myndigheter stod för samtliga kostnader. Läs åklagare Nils-Eric Schultz beslut i högerspalten. Pressrelease concerning decision to close the investigation regarding the “Nobel Case". According to regional prosecutor Nils-Eric Schultz there are no reason to believe that the three committee members suspected of corruption have taken bribes by allowing the Chinese authorities to pay for their trip to China. The decision in its whole; see the link to the right.
Läs mer -
Inbjudan till presskonferens
Åklagarmyndigheten och Söderortspolisen håller presskonferens med anledning av åtalet i det så kallade Sturebymordet.
Läs merÅklagarmyndigheten och Söderortspolisen håller presskonferens med anledning av åtalet i det så kallade Sturebymordet.
Tid: fredag den 7 augusti kl. 13.30 Plats:Polishuset, Västberga gårdsväg 52 i Västberga Medverkande:Kammaråklagare Jakob Holmberg, Söderorts åklagarkammare samt kommissarie Maria Mikko, tf chef för kriminalenheten i Söderort. Presslegitimation krävs. Förbeställda CD-skivor med förundersökningsprotokollet finns tillgängliga i polishuset från kl. 11.00 på fredagen. Protokollet måste beställas senast kl. 10.00 onsdag den 5 augusti till [email protected].
Läs mer -
Åtal väcks i ”Sturebymordet” den 7 augusti
Kammaråklagare Jakob Holmberg på Söderorts åklagarkammare i Stockholm kommer att väcka åtal i Sturebymordet fredag den 7 augusti 2009 kl. 11.00, då åtalet kommer att inges till Södertörns tingsrätt.
Läs merKammaråklagare Jakob Holmberg på Söderorts åklagarkammare i Stockholm kommer att väcka åtal i Sturebymordet fredag den 7 augusti 2009 kl. 11.00, då åtalet kommer att inges till Södertörns tingsrätt.
Huvudförhandling i Södertörns tingsrätt ska påbörjas inom två veckor därefter och första förhandlingsdagen är preliminärt bestämd till onsdag den 19 augusti 2009. Förhandsbeställning av förundersökningsprotokollet (FU-protokoll) FU-protokollet finns tillgängligt på CD skiva fr.o.m. fredag kl.11.00 i receptionen hos Söderortspolisen, Västberga gårdsväg 52, Västberga. Varje exemplar av FU-protokollet kostar 150 kr. Beloppet faktureras. För att veta hur många skivor som ska kopieras önskar vi att ni förhandsbeställer det antal ni behöver genom att skicka ett e-postmeddelande med namn, företag och organisationsnummer till Söderortspolisens informationsansvariga: [email protected] onsdag den 5 augusti kl. 10.00. Endast avhämtning på plats.
Läs mer -
Gunnar Stetler ny chef för Riksenheten mot korruption
Den 1 juli går överåklagare Christer van der Kwast i pension, som tidigare meddelats. Ny chef för Riksenheten mot korruption blir överåklagare Gunnar Stetler, som närmast varit chef för Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Stockholm.
Läs merDen 1 juli går överåklagare Christer van der Kwast i pension, som tidigare meddelats. Ny chef för Riksenheten mot korruption blir överåklagare Gunnar Stetler, som närmast varit chef för Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Stockholm.
- Under mitt yrkesliv har jag arbetat mycket med näringslivsrelaterad brottslighet, och det är ett område som verkligen intresserar mig. Jag ser nu fram emot att påverka rättsutvecklingen inom korruptionsområdet och att arbeta aktivt med brottsutredande verksamhet och processföring, säger Gunnar Stetler. De tre senaste åren har Gunnar Stetler varit chef för Utvecklingscentrum Stockholm, som bland annat ansvarar för utveckling av ekobrottsbekämpning och näraliggande frågor inom Åklagarmyndigheten. Dessförinnan var han under många år överåklagare på Ekobrottsmyndigheten. - Genom Gunnar Stetler säkerställer vi en fortsatt hög kompetens i det viktiga men svåra arbetet med korruptionsbekämpning. Han har en bred erfarenhet, inte minst från ekobrottsområdet och som chef, som kommer att vara värdefull, säger riksåklagare Anders Perklev. Riksenheten mot korruption Riksenheten mot korruption bildades som en försöksverksamhet år 2002 och fick sin nuvarande form som nationell åklagarkammare år 2005. Sedan dess har verksamheten utvecklats och har i dag fem åklagare och två ekonomer samt administrativ personal. Enheten handlägger samtliga brottsmisstankar om muta och bestickning i landet samt vissa näraliggande brott. - Sverige ligger i många avseenden i framkant när det gäller korruptionsbekämpning och medvetenheten kring dessa frågor. Riksenheten mot korruption har, enligt min mening, i hög grad bidragit till utvecklingen, säger Anders Perklev.
Läs mer -
Svarsskrivelse till HD – skuld och påföljd för informatör
Ett flertal personer har dömts för ett synnerligen brutalt rån mot en vapenaffär. En av de tilltalade har gjort gällande att han befunnit sig i gärningsmännens närhet endast för att kunna lämna nödvändig information för att brottsligheten skulle klaras upp.
Läs merEtt flertal personer har dömts för ett synnerligen brutalt rån mot en vapenaffär. En av de tilltalade har gjort gällande att han befunnit sig i gärningsmännens närhet endast för att kunna lämna nödvändig information för att brottsligheten skulle klaras upp.
Det är utrett att den tilltalade varit informatör och att han också lämnat viss information i ärendet. Såväl tingsrätten som hovrätten har emellertid funnit att den tilltalade är den som har planerat rånet och vidtagit ett antal andra åtgärder som medför att hans invändning att han uppträtt uteslutande som informatör kan lämnas utan avseende. Den tilltalade har dömts till ett fängelsestraff som motsvarar brottslighetens straffvärde, fängelse i fyra år och sex månader. Den tilltalade har överklagat till HD och yrkat att åtalet ska ogillas. I andra hand har han yrkat straffnedsättning. Riksåklagaren menar att underinstansernas bedömningar är riktiga och att det inte heller finns skäl för prövningstillstånd.
Läs mer -
HD prövar inte mål om försök och medhjälp till mord
Högsta domstolen har meddelat att dom inte beviljar prövningstillstånd i ett mål om försök till mord och medhjälp till sådant brott.
Läs mer -
Kerstin Skarp ny vice riksåklagare
På regeringssammanträdet den 17 juni utsågs överåklagare Kerstin Skarp till ny vice riksåklagare. Hon tillträder den 1 augusti. Fram till dess fortsätter Agneta Blidberg som tf vice riksåklagare.
Läs merPå regeringssammanträdet den 17 juni utsågs överåklagare Kerstin Skarp till ny vice riksåklagare. Hon tillträder den 1 augusti. Fram till dess fortsätter Agneta Blidberg som tf vice riksåklagare.
"Kerstin Skarp har en lång och gedigen erfarenhet av både operativt åklagararbete och chefskap på olika nivåer inom Åklagarmyndigheten", konstaterar regeringen i ett pressmeddelande. - Jag är mycket glad över utnämningen och välkomnar Kerstin i hennes nya roll. Jag ser mycket fram emot vårt kommande samarbete, säger riksåklagare Anders Perklev.
Läs mer -
Förundersökning om misstänkt brott vid Forsmark nedlagd
Förundersökningen avseende misstanke om brott vid Forsmarks kärnkraftverk under våren 2006 har idag lagts ner.
Läs merFörundersökningen avseende misstanke om brott vid Forsmarks kärnkraftverk under våren 2006 har idag lagts ner.
Skälet för beslutet är att brott inte kan styrkas. De närmare skälen för beslutet framgår av bifogat beslut. Kammaråklagare Katarina Mörnstad kommer inte att lämna ytterligare kommentarer till beslutet.
Läs mer -
Jas Gripen-utredning läggs ned
Överåklagare Christer van der Kwast har i dag beslutat att lägga ned förundersökningen om misstänkta mutor i samband med export av Jas Gripen.
Läs merÖveråklagare Christer van der Kwast har i dag beslutat att lägga ned förundersökningen om misstänkta mutor i samband med export av Jas Gripen.
I beslutet konstateras att utredningar visar att försvarsindustrikoncernen BAE Systems, som har sitt säte i Storbritannien, gjort stora dolda utbetalningar som kan knytas till kampanjer i Tjeckien, Ungern och Sydafrika. - Men av det underlag som finns kan jag inte styrka att någon företrädare för Saab AB eller Gripen International uppsåtligen har medverkat till att BAE, på ett sätt som innebär straffansvar enligt svensk lag, har betalat ut mutor efter den 1 juli 2004. Eventuella misstankar före detta datum är preskriberade, säger Christer van der Kwast.
Läs mer -
Dom från HD – människosmuggling via inre gräns
Av HD:s dom framgår att den som hjälper en utlänning att utan pass och erforderliga tillstånd ta sig in i Sverige via en av EU:s inre gränser gör sig skyldig till människosmuggling enligt 20 kap. 8 § utlänningslagen och det även om hjälpen lämnas utan vinstsyfte.
Läs merAv HD:s dom framgår att den som hjälper en utlänning att utan pass och erforderliga tillstånd ta sig in i Sverige via en av EU:s inre gränser gör sig skyldig till människosmuggling enligt 20 kap. 8 § utlänningslagen och det även om hjälpen lämnas utan vinstsyfte.
Med hänsyn till att en utlänning som regel har möjlighet att få sin asylansökan prövad i det land som utgör EU:s yttre gräns, finns det normalt inget behov av skydd i den medlemsstat som utlänningen därefter åker till via en inre gräns. I regel föreligger det därför inte ett så starkt behov av att hjälpa en utlänning för att denne ska kunna komma in i Sverige via en inre gräns. Även den som helt utan vinstsyfte hjälper en utlänning att olovligen komma in i Sverige gör sig därför skyldig till människosmuggling. I det aktuella målet har annat inte framkommit än att en asylansökan istället hade kunnat göras i den Schengenstat (Italien) som den tilltalades släktingar först anlände till och som alltså utgjorde EU:s yttre gräns. Inte heller i övrigt har anförts skäl som kan motivera undantag. Med hänsyn till att mannen utan ersättning hjälpte sina nära släktingar (syster, systerns man och deras gemensamma barn) bedömdes gärningen som ringa och påföljden bestämdes till 60 dagsböter.
Läs mer -
HD prövar mål om straffrabatt
HD prövar straffrabatt för den som avslöjar andras delaktighet i brott.
Läs merHD prövar straffrabatt för den som avslöjar andras delaktighet i brott.
Frågan i målet gäller om och i så fall under vilka förutsättningar den som avslöjar andras delaktighet i brott och därefter medverkar i utredningen av brottet ska kunna få sänkt straff samt vad som i så fall ska styra straffnedsättningen. Högsta domstolen har den 10 juni 2009 meddelat prövningstillstånd i målet.
Läs mer -
RÅ har överklagat pokerdom till HD
Målet gäller om pokerturneringar i formen av Texas Hold´em är att bedöma som dobbleri.
Läs mer -
HD prövar inte mål om bevisvärdering och utvisning
Målet gäller dels bevisvärdering vid våldtäkt, dels förutsättningarna för att utvisa en person som har fått permanent uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt enligt 4 kap. 2 § första stycket 2 utlänningslagen.
Läs mer -
Svarsskrivelse till HD – Straffrabatt för den som avslöjar andras delaktighet i brott
Frågan i målet gäller om och i så fall under vilka förutsättningar den som avslöjar andras delaktighet i brott och därefter medverkar i utredningen av brottet ska kunna få sänkt straff samt vad som i så fall ska styra straffnedsättningen.
Läs mer -
Dom från HD – utvisning
HD har upphävt ett förordnande om utvisning avseende en man som begått synnerligen omfattande utpressningsbrottslighet. Grunden för HD:s beslut är att mannen vistats i Sverige sedan 1981.
Läs merHD har upphävt ett förordnande om utvisning avseende en man som begått synnerligen omfattande utpressningsbrottslighet. Grunden för HD:s beslut är att mannen vistats i Sverige sedan 1981.
HD anger att när en utlänning har varit bosatt i Sverige under en så avsevärd tid som mer än 25 år måste utgångspunkten vara att han eller hon även när återfallsrisk föreligger ska ha rätt att ha tryggheten att få stanna här, om inte alldeles speciella omständigheter talar för att utlänningen ska utvisas. Så kan vara fallet när utlänningen gjort sig skyldig till brottslighet med ett synnerligen högt straffvärde eller om han eller hon trots den långa bosättningen kan sägas alltjämt ha en svag anknytning till landet. I det nu aktuella fallet fann HD att straffvärdet var fängelse sex år sex månader, att den tilltalade i omkring 28 år levt sitt huvudsakliga liv i Sverige och har sin familj här. Under dessa förhållanden kan det inte, anför HD, anses föreligga synnerliga skäl för utvisning.
Läs mer -
Svarsskrivelse till HD – bevisvärdering och utvisning
Målet gäller dels bevisvärdering vid våldtäkt, dels förutsättningarna för att utvisa en person som har fått permanent uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt enligt 4 kap. 2 § första stycket 2 utlänningslagen.
Läs mer -
Travkusk åtalas för anstiftan av djurplågeri
Kammaråklagare Anders Gustafsson på åklagarkammaren i Skövde har åtalat travkusken Åke Svanstedt för anstiftan av djurplågeri.
Läs merKammaråklagare Anders Gustafsson på åklagarkammaren i Skövde har åtalat travkusken Åke Svanstedt för anstiftan av djurplågeri.
Svanstedt har beordrat en lärling att använda elpåfösare vid träning av flera hästar. Lärlingen åtalas för djurplågeri och Åke Svanstedt åtalas för anstiftan av djurplågeri. Svanstedts försteman åtalas för medhjälp till djurplågeri för att han har beordrat anställda att sela ut en häst inför elanvändningen. Han misstänks också för att ha hotat ett av vittnena, och åtalas därför även för övergrepp i rättssak. Nio vittnen är åberopade som ska höras om sina iakttagelser, kontakter med de misstänkta och hur hästarna har reagerat på elanvändningen. -Jag anser att hästarna utsatts för lidande av elpåfösarna och har därför valt rubriceringen djurplågeri i första hand, säger Anders Gustafsson. Åtalet har lämnats in till Skaraborgs tingsrätt, enhet Lidköping. Fakta:Den som otillbörligen utsätter djur för lidande kan dömas för djurplågeri till böter eller fängelse i högst två år. Den som bryter mot förbudet kan dömas till böter eller fängelse för brott mot djurskyddslagen. Enligt 15 § djurskyddsförordningen är det förbjudet att använda el för att styra djurs beteende.
Läs mer -
Dom från HD - Nödvärn och nödvärnsexcess
Målet gäller gränserna för nödvärnsrätten och vad som krävs för att omständigheterna ska anses vara sådana att den tilltalade svårligen kunde besinna sig.
Läs merMålet gäller gränserna för nödvärnsrätten och vad som krävs för att omständigheterna ska anses vara sådana att den tilltalade svårligen kunde besinna sig.
En man har vid två tillfällen med visst tidsintervall blivit angripen med kniv och försvarat sig med hammare. Genom hammarslagen, som samtliga riktats mot huvudet, har angriparen utsatts för livsfara och tillfogats svår kroppsskada med bestående men. Mannen som blev angripen har befunnit sig i en nödvärnssituation. Målet gäller om nödvärnsvåldet vid det andra angreppstillfället har varit uppenbart oförsvarligt och, om så är fallet, omständigheterna ändå varit sådana att den angripne svårligen kunde besinna sig (nödvärnsexcess). HD finner att det våld den tilltalade använde inte har stått i proportion till vad som erfordrats för att avvärja den hotande faran och ogillar därför åtalet.
Läs mer -
Resningsansökan i Hovshallarmålet
En resningsansökan har den 4 maj 2009 inlämnats till Hovrätten över Skåne och Blekinge.
Läs merEn resningsansökan har den 4 maj 2009 inlämnats till Hovrätten över Skåne och Blekinge.
Omständigheterna i ärendet framgår av resningsansökan i högerspalten. Åklagarna lämnar inga ytterligare kommentarer i ärendet.
Läs mer -
Högsta domstolen prövar inte mål om nödvärn m.m.
Riksåklagaren ansåg att det inte fanns skäl för prövningstillstånd vad avser frågorna om nödvärn och nödvärnsexcess.
Läs merRiksåklagaren ansåg att det inte fanns skäl för prövningstillstånd vad avser frågorna om nödvärn och nödvärnsexcess.
Däremot menade RÅ att det fanns skäl som talade för att bevilja prövningstillstånd i påföljdsdelen. Högsta domstolenbeslutade emellertid den 27 april 2009 att inte meddela prövningstillstånd i målet.
Läs mer -
Rekordökning av ärenden till åklagare
I mars 2009 ökade antalet inkomna ärenden till åklagare med 24 procent jämfört med mars 2008. Störst var ökningen av narkotikaärenden och bötesärenden.
Läs merI mars 2009 ökade antalet inkomna ärenden till åklagare med 24 procent jämfört med mars 2008. Störst var ökningen av narkotikaärenden och bötesärenden.
Under årets första månader minskade antalet inkomna ärenden till åklagare, men trenden bröts i mars och ökningen blev istället hela 24 procent. Sammanlagt under det första kvartalet 2009 har antalet ärenden till åklagare ökat med cirka 3 procent. Ett annat sätt att mäta arbetsbelastning är att räkna brottsmisstankar, eftersom varje ärende ofta innehåller fler än en misstanke om brott. Sett till antalet brottsmisstankar är ökningen 6 procent jämfört med samma period året innan. - Under den senaste tolvmånadersperioden har antalet anmälda brottsmisstankar till åklagare ökat med drygt 7 procent jämfört med den närmaste föregående tolvmånadersperioden. Det motsvarar cirka 41 000 misstankar. Om ökningen fortsätter i samma takt kommer vi att under 2009 överträffa den prognos som vi har lämnat till regeringen, säger kanslichef Bertil Metzger. - Med ett ökat antal målmedvetna poliser ute på gatorna beräknar vi en fortsatt ökning på ungefär samma nivå under de närmaste åren, säger Bertil Metzger.
Läs mer -
Åtalsbeslut i Jönköpingsärendet ändras
Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum i Göteborg ändrar nubeslutet att lägga ner åtalet mot den man som misstänks för våldtäkt mot en 15-årig flicka i Jönköping.Man anser att det finns tillräckliga skäl för åtal vad gäller våldtäkt.Tidigare beslut om åtal ska alltså prövas av tingsrätten.
Läs merÅklagarmyndighetens Utvecklingscentrum i Göteborg ändrar nubeslutet att lägga ner åtalet mot den man som misstänks för våldtäkt mot en 15-årig flicka i Jönköping.Man anser att det finns tillräckliga skäl för åtal vad gäller våldtäkt.Tidigare beslut om åtal ska alltså prövas av tingsrätten.
Bedömningen bygger på att det finns stödbevisning i fallet som gertillräckliga förutsättningar att pröva åtalet för våldtäkt. Detta trots attmålsäganden inte kan höras personligen. Med hänsyn till att hon inte kanhöras personligen ska bevisningen kompletteras. - Den tilltalade ska ha överlåtit narkotika till målsäganden vid detillfällen det förekommit sexuella handlingar. I andra hand kanden tilltalade därför misstänkas för sexuellt utnyttjande av personi beroendeställning. - I tredje hand kan köp av sexuell handling av barn misstänkas dåden misstänkte varit medveten om att målsäganden varit under18 år, säger vice överåklagare Marianne Ny.
Läs mer -
Dom från HD – Automatspelslagen
Målet gäller under vilka förutsättningar datorer med Internetuppkoppling, som har ställts ut i en lokal, kan anses omfattade av automatspelslagen.
Läs merMålet gäller under vilka förutsättningar datorer med Internetuppkoppling, som har ställts ut i en lokal, kan anses omfattade av automatspelslagen.
En person har i sin tobaksaffär haft två datorer utställda som var uppkopplade mot Internet. Kunderna kunde använda datorerna genom att betala en krona per minut. Av utredningen framgår inte annat än att datorerna inte var särskilt programmerade för spel och inte heller var försedda med förval, genvägar eller liknande anknytning till spelsajter på Internet eller att de på annat sätt varit särskilt utrustade för spel. HD har funnit att datorerna därför inte kan anses utgöra spelautomater i automatspelslagens mening och har ogillat åtalet.
Läs mer -
Ny förundersökningsledare i läkarärendet
Chefsåklagare Peter Claesson blir ny förundersökningsledare i ärendet med den dråpmisstänkta läkaren, sedan kammaråklagare Elisabeth Brandt begärt att få frånträda förundersökningsledarskapet.
Läs merChefsåklagare Peter Claesson blir ny förundersökningsledare i ärendet med den dråpmisstänkta läkaren, sedan kammaråklagare Elisabeth Brandt begärt att få frånträda förundersökningsledarskapet.
Kammaråklagare Elisabeth Brandt på Västerorts åklagarkammare har bett att få frånträda förundersökningsledarskapet i ärendet med den dråpmisstänkta läkaren. Detta har beviljats av ledningen för åklagarkammaren. Ny förundersökningsledare är chefsåklagare Peter Claesson, som biträds av kammaråklagare Jenny Clemedtsson. - Sedan Utvecklingscentrum Göteborg har konstaterat att förundersökningen ska fortsätta och att ingen åklagare som hittills varit verksam i förundersökningen är jävig, anser jag att det nu är lämpligt att förundersökningsledarskapet överlämnas till annan åklagare. Skälet för detta är att fokuseringen på min person blivit alltför stark, säger Elisabeth Brandt. Elisabeth Brandt lämnar inga övriga kommentarer i ärendet. Peter Claesson och Jenny Clemedtsson ger kommentarer först i samband med beslut i åtalsfrågan.
Läs mer -
Nio myndigheter utvecklar samarbetet mot grov organiserad brottslighet
Myndighetscheferna har beslutat att inrätta ett Samverkansråd där de själva ska ingå och där beslut om gemensamma inriktningar ska tas.
Läs merMyndighetscheferna har beslutat att inrätta ett Samverkansråd där de själva ska ingå och där beslut om gemensamma inriktningar ska tas.
Den 15 april samlades cheferna för de nio myndigheter som tillsammans har regeringens uppdrag att mobilisera mot den grova organiserade brottsligheten. I uppdraget ingår att se över hur arbetet mot den organiserade brottsligheten kan styras myndighetsgemensamt och mer målinriktat.En av slutsatserna i arbetet med mobiliseringen mot grov organiserad brottslighet är att det saknas ett myndighetsgemensamt strategiskt forum. Därför beslutade myndighetscheferna att inrätta ett Samverkansråd där de själva ska sitta och där beslut om gemensamma inriktningar ska tas. Deltagande myndighetschefer vid mötet:Rikspolischef Bengt SvensonGeneraldirektör Anders Perklev, ÅklagarmyndighetenGeneraldirektör Gudrun Antemar, EkobrottsmyndighetenGeneraldirektör Anders Danielsson, SäkerhetspolisenGeneraldirektör Mats Sjöstrand, SkatteverketGeneraldirektör Karin Starrin, TullverketGeneraldirektör Lars Nylén, KriminalvårdenGeneraldirektör Judith Melin, KustbevakningenBitr. generaldirektör Annika Stenberg, Kronofogdemyndigheten
Läs mer -
Myndighetschefer samarbetar mot grov organiserad brottslighet
Nio myndighetschefer inleder samarbete mot grov organiserad brottslighet
Läs merNio myndighetschefer inleder samarbete mot grov organiserad brottslighet
I takt med utbredningen av den grova organiserade brottsligheten ökar trycket på samhället. Fler aktörer måste delta i kampen och det krävs strategiskt och långsiktigt samarbete över myndighetsgränser för att nå framgång. Därför samlas nio myndighetschefer till ett gemensamt möte den 15 april. Myndigheter som deltar ärRikspolisstyrelsen, Åklagarmyndigheten, Ekobrottsmyndigheten, Säkerhetspolisen, Skatteverket,Tullverket, Kriminalvården, Kustbevakningen samt Kronofogdemyndigheten. Bakgrunden till detta initiativ är det regeringsuppdrag som myndigheterna har fått att mobilisera mot grov organiserad brottslighet. Resultatet av mötet kommer att delges media på en pressträff.
Läs mer -
Misstanke om olovlig fildelning
Två personer har delgetts misstanke om brott mot upphovsrättslagen. De tros ha ingått i ett internationellt nätverk.
Läs merTvå personer har delgetts misstanke om brott mot upphovsrättslagen. De tros ha ingått i ett internationellt nätverk.
Polisen har den 2 april, efter beslut av åklagare, gjort husrannsakningar i två lägenheter i Skövde i anledning av misstanke om olovlig fildelning. Två personer har samtidigt anhållits och delgetts misstanke om brott mot upphovsrättslagen. Personerna tros ha ingått i större virtuella nätverk med internationell anknytning, som haft som syfte att olovligen sprida upphovsrättsskyddade filmer på Internet. Tillslag har skett samtidigt i flera länder och utredningen är en del i en gemensam insats i Sverige, USA, Storbritannien, Belgien, Nederländerna och Spanien.
Läs mer -
Fler brott anmäls och fler klaras upp
– Det blev mer att göra för rättsväsendet under 2008 men de brottsutredande myndigheterna tycks ha ökat produktionen och klarade upp fler brott än tidigare, säger Jan Andersson, generaldirektör på Brå.
Läs mer– Det blev mer att göra för rättsväsendet under 2008 men de brottsutredande myndigheterna tycks ha ökat produktionen och klarade upp fler brott än tidigare, säger Jan Andersson, generaldirektör på Brå.
- Det blev mer att göra för rättsväsendet under 2008 men de brottsutredande myndigheterna tycks ha ökat produktionen och klarade upp fler brott än tidigare, säger Jan Andersson, generaldirektör på Brå. Den slutliga brottsstatistiken för 2008 har offentliggjorts av Brottsförebyggande rådet (Brå). Statistiken innehåller uppgifter om det slutliga antalet anmälda brott, uppklarade brott och misstänkta personer för 2008.
Läs mer -
Högsta domstolen prövar inte mål angående legalitetsprincipen
Två personer har frikänts från brott mot lagen om transport av farligt gods eftersom de myndighetsföreskrifter som de brutit mot har utfärdats med stöd av den gamla lagen om transport av farligt gods.
Läs merTvå personer har frikänts från brott mot lagen om transport av farligt gods eftersom de myndighetsföreskrifter som de brutit mot har utfärdats med stöd av den gamla lagen om transport av farligt gods.
Hovrätten konstaterade att det inte hade utfärdats några övergångsbestämmelsersom betyder att föreskrifter som meddelats med stöd av den tidigare lagstiftningen, skulle gälla även sedan den nya lagstiftningen trätt i kraft. Myndighetsföreskrifterna grundar sig i stor utsträckning på internationella överenskommelser och det är uppenbart att lagstiftarens mening har varit att myndighetsföreskrifterna skulle tillåta att straff döms ut även sedan den nya lagstiftningen hade trätt i kraft. Frågan gäller om det skulle strida mot lagen att använda straffbestämmelsen på de myndighetsföreskrifter som utfärdats med stöd av den äldre lagstiftningen. Riksåklagarenöverklagade hovrättens dom. Högsta domstolen beslutade den 27 mars 2009 att inte meddela prövningstillstånd.
Läs mer -
Farlighetsbedömning av ny narkotika samt rekommendation för bedömning av straff
En ny upplaga av promemorian "Farlighetsbedömningar av narkotika" har tagits fram.
Läs merEn ny upplaga av promemorian "Farlighetsbedömningar av narkotika" har tagits fram.
Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Stockholm har tagit fram en ny upplaga av promemorian "Farlighetsbedömningar av narkotika". I promemorian ges rekommendationer för farlighetsbedömningar för olika sorters ny narkotika, t.ex. bromodragonfly och tramadol. Rekommendationer ges också för straffvärdebedömningar utifrån ett rent mängdresonemang. Promemorian ska vara ett stöd för åklagare när det gäller bedömningar av narkotikapreparatens farlighet. Rekommendationerna för straffvärdebedömningen har många åklagare efterlyst. Med dessa rekommendationer ökar förutsättningarna för enhetlighet.
Läs mer