Aktuella pressmeddelanden
-
Ekonomisk prognos till regeringen
Åklagarmyndigheten har lämnat årets tredje utgiftsprognos till regeringen.
Läs mer -
Effektivare bekämpning av ekobrott
Nu gårÅklagarmyndigheten, Ekobrottsmyndigheten och Rikspolisstyrelsenihop och bildar en gemensam arbetsgrupp för att förstärka bekämpningen av ekonomisk brottslighet.
Läs merNu gårÅklagarmyndigheten, Ekobrottsmyndigheten och Rikspolisstyrelsenihop och bildar en gemensam arbetsgrupp för att förstärka bekämpningen av ekonomisk brottslighet.
Arbetsgruppens särskilda uppgifter är bland annat att: lämna förslag till en gemensam modell för kategorisering av ekobrottsärenden.ta ställning till om det finns behov av och i så fall lämna förslag till gemensamma mått för uppföljning av ekobrottsbekämpningen i landet. Arbetsgruppen ska också föreslå modeller för uppföljning som leder till en effektiv ekobrottsbekämpning vid myndigheterna.lämna förslag till hur underrättelseverksamheten vid Polisen och Ekobrottsmyndigheten kan samordnas.utifrån statsmakternas önskemål om en ökad effektivitet och samverkan lämna förslag till hur handläggningen av de mer komplicerade ekobrottsärendena och den s.k. bland- eller gränssnittsbrottsligheten kan samordnas på ett ännu effektivare sätt. Ekobrottsmyndighetens specialistkompetens och resurser bör därvid belysas särskilt.Den 1 september 2008 ska arbetet vara genomfört och förslagen lämnas.
Läs mer -
Beslut om besparingsåtgärder och prioritering av uppgifter vid Åklagarmyndigheten
Åklagarmyndigheten befinner sig i en allvarlig ekonomisk situation. Verksamheten kostar mer än de resurser vi har tilldelats och myndigheten måste därför uppnå balans mellan tilldelade resurser och utgifterna för verksamheten.
Läs merÅklagarmyndigheten befinner sig i en allvarlig ekonomisk situation. Verksamheten kostar mer än de resurser vi har tilldelats och myndigheten måste därför uppnå balans mellan tilldelade resurser och utgifterna för verksamheten.
Eftersom arbetsläget är mycket ansträngt måste därför även prioriteringar i verksamheten göras. Läs hela beslutet i länken i högerspalten
Läs mer -
Överklagande till HD - Våldtäkt mot barn eller sexuellt övergrepp mot barn?
Riksåklagaren har överklagat en dom till Högsta domstolen (HD) och yrkat att den tilltalade ska dömas för våldtäkt mot barn i stället för sexuellt övergrepp mot barn.
Läs merRiksåklagaren har överklagat en dom till Högsta domstolen (HD) och yrkat att den tilltalade ska dömas för våldtäkt mot barn i stället för sexuellt övergrepp mot barn.
Hovrätten dömde en tilltalad för sexuellt övergrepp mot barn. Enligt åtalet hade den tilltalade hållit fast en åttaårig flicka medan han dragit av henne byxor och trosor. Han har därefter lagt eller tryckt sitt könsorgan mellan flickans skinkor. Riksåklagaren har överklagat domen till Högsta domstolen (HD) och yrkat att den tilltalade ska dömas för våldtäkt mot barn i stället för sexuellt övergrepp mot barn. Frågan gäller om den tilltalade har genomfört en sexuell handling som med hänsyn till kränkningens art och omständigheterna i övrigt kan jämföras med samlag. HD har tidigare dels dömt i ett mål (NJA 2006 s. 221), dels meddelat prövningstillstånd i två andra mål där den centrala frågan är samma som i det aktuella målet, dvs. om den tilltalade har genomfört en sexuell handling som kan jämföras med samlag. Enligt RÅ skiljer sig det aktuella målet från de övriga tre målen på ett sådant sätt att HD skulle kunna klarlägga rättsläget utöver vad som framgår av NJA 2006 s. 221 och de två mål där prövningstillstånd redan har meddelats.
Läs mer -
Förundersökning mot riksdagsman överlämnas till Riksenheten för polismål
Chefsåklagare Torsten Angervåg har i dag överlämnat ett ärende till polismålsenheten. Anledningen är att den misstänkte är riksdagsledamot och att sådana misstankar, enligt Åklagarmyndighetens föreskrifter, ska handläggas av polismålsenheten.
Läs merChefsåklagare Torsten Angervåg har i dag överlämnat ett ärende till polismålsenheten. Anledningen är att den misstänkte är riksdagsledamot och att sådana misstankar, enligt Åklagarmyndighetens föreskrifter, ska handläggas av polismålsenheten.
Chefsåklagaren i Norrköping, Torsten Angervåg, beslutade den 16 april att på grund av uppgifter i medierna inleda förundersökning om misshandel mot en okänd person. Av de förhör som hållits under förundersökningen har framkommit att den misstänkta personen är riksdagsledamot. Enligt Åklagarmyndighetens föreskrifter ska misstankar om brott av riksdagsledamöter handläggas av Riksenheten för polismål, varför Torsten Angervåg i dag den 22 april har överlämnat ärendet till riksenheten. Fakta Riksenheten för polismål Enheten inrättades den 1 januari 2005 och handläggerbland annat: • alla ärenden om brott av polisanställda,• ärenden om brott av åklagare eller annan anställd inom åklagarväsendet, med vissa undantag,• ärenden om brott utanför tjänsten av justitieråd, regeringsråd, hovrättsdomare och domare i allmän underrätt,• ärenden om brott av riksdagsledamöter och riksdagens talmanLäs mer om enhetenunder "Kontakt/Nationella åklagarkammare".
Läs mer -
Förundersökning om grovt jaktbrott läggs ned
Miljöåklagare Christer B. Jarlås lägger ned förundersökningen mot den renskötare som sköt den så kallade Bullmarksvargen. Anledningen är att det enligt en förordning är tillåtet att under vissa omständigheter döda fredade rovdjur för att skydda tamdjur.
Läs merMiljöåklagare Christer B. Jarlås lägger ned förundersökningen mot den renskötare som sköt den så kallade Bullmarksvargen. Anledningen är att det enligt en förordning är tillåtet att under vissa omständigheter döda fredade rovdjur för att skydda tamdjur.
I dag har miljöåklagare Christer B. Jarlås vid Åklagarkammaren i Östersund beslutat att lägga ner förundersökningen om grovt jaktbrott mot den renskötare från Vilhelmina Norra Sameby som den 6 april 2008 vid 20-tiden sköt den så kallade Bullmarksvargen. Vargen sköts väster om Gålberget i Örnsköldsviks kommun i Västernorrlands län. Anledningen till att förundersökningen läggs ner är förordningen med särskilda bestämmelser om skyddsåtgärder vid rovdjursangrepp som trädde i kraft den 1 maj 2007. Enligt förordningen är det tillåtet för ett tamdjurs ägare eller vårdare att döda ett annars fredat rovdjur för att skydda sina tamdjur om det är uppenbart att ett angrepp är omedelbart förestående och det inte går att avbryta angreppet på annat sätt. Den aktuella vargen har en tid uppehållit sig i närheten av renar. Det har vidtagits flera försök att skrämma bort vargen. Men skrämselförsöken har misslyckats. Den aktuella söndagen har två renar dödats någon timme tidigare, troligtvis av vargen, och när vargen skjuts är den på väg efter en större renflock. Vargen är sändarförsedd och koordinater visar att vargen varit vid de två dödade renarna och att den när den sköts var i närheten av renhjorden. En obduktion hos Statens Veterinärmedicinska Anstalt visar bl.a. följande: "Magsäcksinnehållet består av tracheavävnad (rester av luftstrupe), svans, hår, kött och trachearingar (rester av luftstrupe) och håret är ljust och det är från hjortdjur, sannolikt ren." Polisen i Västernorrland har tillsammans med Länsstyrelsen gjort en omfattande undersökning på platsen. Både skytten och flera andra personer har hörts. Inget i utredningen visar på annat än att vargen har dödats i enlighet med de utökade bestämmelserna om skyddsjakt på enskilds initiativ den förordning som nämns ovan.
Läs mer -
Loomis VD godkänner strafföreläggande
VD för Loomis Sverige AB har beslutat att godkänna ett strafföreläggande på 300 000 kr för bland annat arbetsmiljöbrott.
Läs merVD för Loomis Sverige AB har beslutat att godkänna ett strafföreläggande på 300 000 kr för bland annat arbetsmiljöbrott.
Vid ett möte på polisen i Göteborg i dag den 16 april 2008 har VD för Loomis Sverige AB beslutat att godkänna ett strafföreläggande om arbetsmiljöbrott och brott mot lagen om arbetstid vid visst vägransportarbete. Boten är på 300 000 kr. - Det är ytterst tillfredsställande att denna långa och mycket omfattande utredning fått sin avslutning, säger chefsåklagare Barbro Jönsson.
Läs mer -
Åklagare specialiserar sig på immaterialrätt
Åklagarmyndigheten satsar på immaterialrätten, i går utnämndes myndighetens andre immaterialrättsåklagare.
Läs merÅklagarmyndigheten satsar på immaterialrätten, i går utnämndes myndighetens andre immaterialrättsåklagare.
Sedan 1 januari är kammaråklagare Henrik Rasmusson immaterialrättsåklagare och han får från den 1 maj sällskap av kammaråklagare Fredrik Ingblad. Båda är placerade på Citykammaren i Stockholm, men de har nationella tjänster och ska täcka behovet i hela landet. Immaterialrätt kan sammanfattas som en persons eller företags rätt till ett konstverk, en uppfinning eller annat intellektuellt skapande. I immaterialrättens område ingår upphovsrätt, patenträtt, mönsterrätt, varumärkesrätt med mera. Troligtvis kommer fildelning, dvs. piratkopierat material som sprids på Internet, att uppta mycket av de två åklagarnas tid. - Ungefär hälften av vår arbetstid kommer att gå åt till mål kring upphovsrätt, bland annat fildelning, säger Henrik Rasmusson. Det rör sig om rättighetsfrågor kring t.ex. film, musik, spel och dataprogram. Ytterst handlar upphovsrätt om en upphovsmans rätt till sina konstnärliga idéer. - Hur många ärenden det blir beror lite på hur det kommer att gå med regeringens senaste förslag om fildelning. Fördjupning Henrik Rasmusson har tidigare arbetat med bekämpning av IT-relaterad brottslighet. - Immaterialrätten är ett stort och svårt område men det känns bra att vi kan göra den här satsningen. Fredrik Ingblad har tidigare arbetat lite med IT-rätt och han tycker att det är bra att han och Henrik nu kommer att kunna fördjupa sig i immaterialrätten. - Det är en fördel att allt i ämnet kommer att finnas hos oss, så att vi kan samla kunskap och bygga upp något från grunden.
Läs mer -
Åklagarna står beredda att pröva nya analysprotokoll
De nya analysprotokollen från SKL kommer att föras till de ärenden de hör till. Åklagarna gör därefter en bedömning av vilken betydelse det nya värdet har. Samtliga ärenden bedöms individuellt.
Läs merDe nya analysprotokollen från SKL kommer att föras till de ärenden de hör till. Åklagarna gör därefter en bedömning av vilken betydelse det nya värdet har. Samtliga ärenden bedöms individuellt.
Sedan det upptäckts att det funnits felaktigheter i programvaran i bevisinstrumenten för alkoholutandningsprov har nu SKL tagit fram nya, korrekta analysprotokoll i de 3 500 ärenden som berörs. De nya analysprotokollen kommer att föras till de ärenden de hör till. Åklagarna gör därefter en bedömning av vilken betydelse det nya analysvärdet har. Samtliga ärenden kommer att bedömas individuellt. I vissa fall kommer skillnaden att innebära att det inte längre går att bevisa rattfylleribrottet, i andra att brottet inte längre ska bedömas som grovt. I många fall innebär skillnaden i bevisad mängd alkohol att bötesstraffet ska bli lägre. Åklagarna kommer att vidta de rättsliga åtgärder som skillnaden motiverar. Det innebär att åtal kommer att läggas ned eller att ändras, att strafförelägganden som har utfärdats kommer att återkallas, att strafförelägganden som har godkänts kommer att begäras undanröjda och att domar kommer att överklagas eller begäras undanröjda genom resning. Vilken åtgärd som blir aktuell är alltså beroende av vad som hittills har skett i ärendet. I många fall har skillnaden i analysvärde ingen rättslig betydelse - straffet ska bli detsamma vid båda värdena. I alla sådana ärenden kommer åklagarna att skriva till de som berörs och beskriva vad som har hänt och förklara att åklagaren inte har funnit skäl att vidta några rättsliga åtgärder. Mottagaren av breven får samtidigt information hur han eller hon själv kan göra om man ändå vill att en domstol prövar frågan. Åklagarna handlägger inte körkortsfrågor. Det gör i stället länsstyrelserna och förvaltningsdomstolarna.
Läs mer -
HD prövar mål om medhjälp till bokföringsbrott
Riksåklagaren överklagade en dom där hovrätten ogillat åtalet mot ett aktiebolags externrevisor. Externrevisorn hade tidigare i tingsrätten dömts för medhjälp till bokföringsbrott.
Läs merRiksåklagaren överklagade en dom där hovrätten ogillat åtalet mot ett aktiebolags externrevisor. Externrevisorn hade tidigare i tingsrätten dömts för medhjälp till bokföringsbrott.
Målet som HD nu ska pröva gäller under vilka förutsättningar en externrevisor kan göra sig skyldig till medhjälp till bokföringsbrott genom att inte anmärka på fel och brister i årsredovisningens revisionsberättelse.
Läs mer -
Intervju med nya riksåklagaren Anders Perklev
En lyssnande chef med ett stort engagemang för juridiska frågor. Så beskriver nya riksåklagaren Anders Perklev sig själv. Globaliseringen och organisationens förmåga att möta ärendeökningen nämner han som några av de viktiga framtidsfrågorna.
Läs merEn lyssnande chef med ett stort engagemang för juridiska frågor. Så beskriver nya riksåklagaren Anders Perklev sig själv. Globaliseringen och organisationens förmåga att möta ärendeökningen nämner han som några av de viktiga framtidsfrågorna.
- Jag har nog "alltid" haft en bild av Åklagarmyndigheten som en myndighet med hög kompetens och effektivitet. Den bilden har bekräftats och förstärkts när jag tagit del av verksamhetsplaner, årsredovisningar och andra dokument. Ju mer jag lär mig om arbetet inom Åklagarmyndigheten, desto mer spännande blir det. Det säger Anders Perklev, som tillträder som riksåklagare i dag den 1 april. Han har arbetat med länge med straffrättsliga frågor, bland annat 11 år på Justitiedepartementet varav 5 som enhetschef, och därmed varit med om många diskussioner och reformer på straffrättens område. - Det ska bli intressant att använda de erfarenheterna i en annan roll. Under min tid på departementet har jag också haft en hel del samarbete med företrädare för myndigheten, inte minst när det gäller internationella frågor. Sin första tid i myndigheten kommer han till stor del att tillbringa på resande fot, för att se så mycket av organisationen som möjligt och få träffa medarbetarna. - Jag vill lära känna organisationen väl och hoppas att jag ska kunna bidra med mina erfarenheter. Men jag kommer att arbeta i dialog med övriga medarbetare. Det är inte jag som ska veta hur allting ska lösas, utan jag måste lyssna på dem som har lång erfarenhet av verksamheten och fånga upp både idéer och problem, säger Anders Perklev. Kompetensen en nyckelfråga för framtiden Förutom tillräckligt med resurser för att kunna möta den ökande ärendetillströmningen så pekar Anders på kompetensen i organisationen som en viktig framtidsfråga. - Kompetensen i organisationen är mycket god, men måste vinnas hela tiden. Vi ska behålla och fortsätta utveckla kompetenserna, genom aktivt utvecklingsarbete och vidareutbildning, men också genom att fortsätta att attrahera de mest kvalificerade juristerna. Riksåklagarjobbet är speciellt på så sätt att man både är rikets högsta åklagare och myndighetschef. I myndighetschefsrollen är man administrativt underställd regeringen och man måste följa de anvisningar som ges. I riksåklagarrollen är uppgiften att självständigt tillämpa lagen.- Det gäller att förena de bägge rollerna med bibehållen integritet, säger Anders Perklev. En av de viktigaste frågorna i brottsbekämpningen de närmaste åren är lagföringen, menar Anders.- Vi måste kunna möta ett ökat antal anmälda brott, men också att klara av att hantera allt mer komplexa mål på ett effektivt sätt. Globalisering både hot och möjlighet - Även globaliseringen är en viktig framtidsfråga. Där har det hänt mycket på senare år; det internationella samarbetet har ökat och verktygen har blivit bättre. De öppna gränserna innebär en möjlighet för oss, men de innebär också att brottsligheten blir alltmer komplex och internationell. Det ställer krav på en mycket hög kompetens hos de brottsbekämpande myndigheterna. Bland de lagstiftningsändringar som står för dörren så ser Anders Perklev fram emot höstens förändringar i rättegångsförfarandet, där bland annat videotekniken kommer att användas i högre utsträckning.- Jag hoppas att det bland annat innebär att tyngdpunkten i processen förskjuts till tingsrätten. Det skulle vara ett steg i rätt riktning, eftersom det både är en effektivitetsfråga för rättsväsendet och en rättssäkerhetsfråga att den rättsliga prövningen sker så nära händelserna som möjligt, säger Anders Perklev. Under våren kommer Anders Perklev att slutföra sitt uppdrag som ordförande i Straffnivåutredningen, vars slutbetänkande ska presenteras i sommar. - Det är ingen hemlighet att vi kommer att föreslå skärpta straff för allvarliga våldsbrott. Förslagen kommer dock i främst avse de generella reglerna om straffmätning inom straffskalan och i mindre mån de enskilda straffskalorna.
Läs mer -
Dom från Högsta domstolen om jaktbrott/ jakthäleri
Naturvårdsverket beslutade om skyddsjakt på björn. Beslutet innebär förbud mot att jaga björn vid åtel (jaktlockbete som vid jakt på rovdjur ofta består av slaktavfall). Enligt åtalet hade en björn skjutits vid just åtel.
Läs merNaturvårdsverket beslutade om skyddsjakt på björn. Beslutet innebär förbud mot att jaga björn vid åtel (jaktlockbete som vid jakt på rovdjur ofta består av slaktavfall). Enligt åtalet hade en björn skjutits vid just åtel.
Hovrätten ogillade åtalet med hänvisning till legalitetsprincipen. Enligt hovrätten var det inte tillräckligt tydligt i lagtexten att överträdelsen av förbudet föll inom ramen för straffbestämmelserna i jaktlagen. Efter attriksåklagaren överklagat hovrättens dom beslutadeHögsta domstolen attpröva frågan om det åklagaren påstått att de tilltalade gjort var en straffbar handling. I domen förklarar HD att åklagarens gärningspåstående omfattas av straffbestämmelserna i jaktlagen. HD återförvisar målet till hovrätten för fortsatt handläggning.
Läs mer -
HD prövar inte mål om verkställighetshinder vid utvisning
Riksåklagaren menade att målet aktualiserade flera frågor och tillstyrkte därför prövningstillstånd. Högsta domstolenansåg emellertid inte att det fanns tillräckliga skäl att pröva målet.
Läs mer -
Fel i Polisens utrustning för att mäta alkohol i utandningsluft
Inga åtal får väckas och inga strafförelägganden utfärdas om rattonykterhetsbrott som har sin grund i ett alkoholutandningsprov som tagits efter den 1 december 2007. Detta gäller tillsvidare.
Läs merInga åtal får väckas och inga strafförelägganden utfärdas om rattonykterhetsbrott som har sin grund i ett alkoholutandningsprov som tagits efter den 1 december 2007. Detta gäller tillsvidare.
SKL har upptäckt att det sedanslutet av2007 har funnits tekniska fel i bevisinstrumenten, så kallade Evidenzer, för att mäta alkohol i utandningsluft. Med anledning av detta har Åklagarmyndigheten beslutat att inga åtal får väckas och inga strafförelägganden utfärdas om rattonykterhetsbrott som har sin grund i ett alkoholutandningsprov som tagits efter den 1december 2007.Beslutet gäller till dess attmer information finns omkonsekvenserna av det inträffade. Samverkan sker med Rikspolisstyrelsen för att vidta lämpliga åtgärder. Polisen har uppdaterat information på sin webbplats, se länk i högerspalten.
Läs mer -
Åklagaråtgärder med anledning av felaktiga analysprotokoll
Samtliga ärenden ska få en individuell prövning, som ska göras med särskild förtur. Den misstänkte ska alltid underrättas om utgången av prövningen.
Läs merSamtliga ärenden ska få en individuell prövning, som ska göras med särskild förtur. Den misstänkte ska alltid underrättas om utgången av prövningen.
Åklagarna kommer i huvudsak inte att vidta några rättsliga åtgärder förrän nya analysprotokoll har tagits fram och tillförts varje enskilt ärende. Statens kriminaltekniska laboratorium - SKL - arbetar med att ta fram detta och förväntas vara klarainom kort. Samtliga ärenden som berörs ska få en individuell prövning. Den misstänkte kommer att få ett besked om utgången av prövningen, antingen genom en särskild underrättelse eller genom de rättsliga åtgärder som åklagaren beslutar om. Prövningen kommer att göras med särskild förtur, framför allt i ärenden som är under aktiv handläggning.
Läs mer -
Pressmeddelande om nattens skottlossning i Malmö
Gemensamt pressmeddelande från Ekobrottsmyndigheten och Åklagarmyndigheten med anledning av nattens skottlossning i Malmö.
Läs merGemensamt pressmeddelande från Ekobrottsmyndigheten och Åklagarmyndigheten med anledning av nattens skottlossning i Malmö.
En lägenhet knuten till Ekobrottsmyndighetens chefsåklagare Mats Mattsson i Malmö utsattes under natten till fredagen för beskjutning. Två gevärsskott från gatan trängde in i lägenheten som är belägen på fjärde våningen. Mats Mattsson befann sig vid tillfället inte i lägenheten och ingen annan kom heller till fysisk skada. Direkt efter incidenten har nödvändigt personskydd etablerats och ett flertal andra säkerhetsåtgärder vidtagits efter samråd mellan Ekobrottsmyndigheten och Åklagarmyndigheten. Rutinmässigt har även behovet av ökad säkerhet kring Ekobrottsmyndighetens övriga kontor i landet setts över. Det finns i nuläget inget som tyder på en förhöjd risk mot personal vid Ekobrottsmyndigheten eller Åklagarmyndigheten och inte heller mot Ekobrottsmyndighetens lokaler. Förberedelser har gjorts för att hålla så kallade debriefingsamtal. Under förmiddagen reste Ekobrottsmyndighetens generaldirektör Gudrun Antemar med medarbetare till Malmö för att träffa Mats Mattsson och övrig personal. Gudrun Antemar kommer också att träffa representanter för polisen i Malmö. Polisområde Malmö utreder just nu ärendet. Beskjutningen kan enligt polisen ha flera olika orsaker. Den kan vara ärenderelaterad eller personrelaterad. Händelsen kan också ha samband med den inneboende i lägenheten eller röra andra personer bosatta i fastigheten. Det går därför för närvarande inte att dra några säkra slutsatser om bakgrund eller orsak till det inträffade. Anna-Lena Nilemar och Ewamari Häggkvist vid Internationella åklagarkammaren i Stockholm har utsetts till åklagare i ärendet med anledning av nattens händelse.
Läs mer -
Statistik
Ny statistik om lagföring och genomströmningstider.
Läs merNy statistik om lagföring och genomströmningstider.
På sidan Om oss är ny statistik inlagd. Statistiken är hämtad från Åklagarmyndighetens årsredovisning 2007.
Läs mer -
HD-beslut: häktning i hovrätten av den som frikänts av tingsrätten
HD:s beslut innebär att det under vissa förutsättningar finns möjlighet för hovrätten att häkta den som frikänts av tingsrätten även om inget nytt har tillkommit.
Läs mer -
Svarsskrivelse till HD - muta och bestickning
En offentlig försvarare har mottagit en gåva av en misstänkt. Kan detta vara muta respektive besiktning?
Läs merEn offentlig försvarare har mottagit en gåva av en misstänkt. Kan detta vara muta respektive besiktning?
Svarsskrivelse från riksåklagaren i ett mål som gäller besticknings- och mutbrott.
Läs mer -
Svarsskrivelse till HD - verkställighetshinder vid utvisning
Frågan i målet gäller om det på grund av risk för förföljelse i hemlandet finns hinder att utvisa en utlänning som dömts till fängelse i åtta år för bl.a. dråp.
Läs merFrågan i målet gäller om det på grund av risk för förföljelse i hemlandet finns hinder att utvisa en utlänning som dömts till fängelse i åtta år för bl.a. dråp.
En irakisk medborgare som vistats i Sverige en kort tid har dömts för dråp och grov misshandel till fängelse i åtta år. Hovrätten har även beslutat att han ska utvisas. Den tilltalade har överklagat utvisningsbeslutet och gjort gällande att han riskerar att dödas om han sänds tillbaka till Irak och har till stöd för det åberopat vissa dokument. Migrationsverkets yttranden innehåller inga uppgifter om huruvida det föreligger hinder mot att verkställa en utvisning av den tilltalade. Målet aktualiserar flera frågor, bl.a. vilken utredning domstolen måste ha för att kunna bedöma om det föreligger hinder mot verkställighet, hur sådan utredning ska bedömas och vilken betydelse det har att verkställigheten ligger flera år framåt i tiden. Riksåklagaren anser att det finns skäl för prövningstillstånd och att Migrationsverket bör föreläggas att yttra sig över verkställighetsfrågan.
Läs mer -
Bättre stöd för barn vid misstanke om övergrepp
Barnahus ger en effektivare myndighetssamverkan. När barn misstänks ha varit utsatta för våld eller sexuella övergrepp blir flera myndigheter inblandade. Sedan drygt två år pågår försöksverksamhet med så kallade barnahus.
Läs merBarnahus ger en effektivare myndighetssamverkan. När barn misstänks ha varit utsatta för våld eller sexuella övergrepp blir flera myndigheter inblandade. Sedan drygt två år pågår försöksverksamhet med så kallade barnahus.
Myndigheterna samverkar under ett tak så att barnet inte behöver slussas runt till olika platser. Utvärderingen visar att stödet till barnen har förbättrats och att deras ställning i rättsprocessen har stärkts genom barnahus. - Med barnahus förbättras barnperspektivet. Barnet är mer i fokus, får ett bättre stöd i rättsprocessen och dessutom ett bättre krisstöd under pågående utredning, säger Berith Josefsson på Socialstyrelsen. Rikspolisstyrelsen, Rättsmedicinalverket, Socialstyrelsen och Åklagarmyndigheten har haft regeringens uppdrag att medverka till etablering av försöksverksamhet med så kallade barnahus på sex platser i Sverige. Syftet är att ge barnet en barnvänlig, rättssäker utredning och samlat stöd från flera myndigheter under ett tak. "Om inte samordningen fungerar väl och de professionella inte har barnets bästa för ögonen kan myndigheternas hantering öka belastningen på barnet när det redan är i en mycket utsatt situation" skriver de fyra myndigheterna i den gemensamma slutrapporten. Det är därför både angeläget att öka kvaliteten i rättsväsendets åtgärder och utveckla de psykosociala insatserna. Den uppföljning och utvärdering som har gjorts visar att modellen med barnahus uppfattas som positiv även om alltför kort tid har förflutit för att kunna uppvisa några mätbara effekter, exempelvis i form av ett ökat antal åtal och mer långsiktiga insatser till barnet och familjen. När myndigheterna samverkar i en gemensam barnanpassad lokal blir kontaktvägarna kortare och arbetet effektivare. Verksamheten med barnahus har permanentats på de sex försöksorterna. Dessutom har fem nya barnahus etablerats och ytterligare andra håller på att startas. Utvärderingen visar även att det tar tid att engagera alla aktörer och att etablera en fast samverkan mellan de olika myndigheterna. Vissa andra svårigheter har också uppmärksammats. Myndigheternas olika geografiska indelningar kan ställa till problem. En slutsats är också att sekretessbestämmelserna behöver tydliggöras och bättre anpassas till samverkan under gemensamt tak.
Läs mer -
RättsPM om provokativa åtgärder har uppdaterats
Med anledning av en dom från Högsta domtolen i december 2007 har RättsPM 2007:4 "Provokativa åtgärder" uppdaterats.
Läs merMed anledning av en dom från Högsta domtolen i december 2007 har RättsPM 2007:4 "Provokativa åtgärder" uppdaterats.
RättsPM 2007:4 "Provokativa åtgärder" publicerades i mars 2007. I december 2007 meddelade Högsta domstolen dom i ett mål som gäller frågan om hur provokativa åtgärder i vissa fall ska påverka den provocerades ansvar för brottet. Högsta domstolens dom har medfört att avsnitten 3.2.2 "Det är aldrig tillåtet att provocera någon att begå ett brott som denne aldrig annars skulle ha begått" och 6 "Den provocerades ansvar för brottet", har reviderats.
Läs mer -
Förberedelse till terroristbrott, häktningsframställan
Kammaråklagare Ronnie Jacobsson har idag den 29 februari på förmiddagen ingivit häktningsframställningar till Stockholms tingsrätt mot två av de tre anhållna som igår greps för förberedelse till terroristbrott. För den tredje mannen bedöms inte skäl föreligga för häktning. Misstankarna mot honom kvarstår emellertid och förhör kommer att fortsätta under dagen. Häktningsförhandlingar kan förväntas under eftermiddagen.
Läs mer -
Åklagare riskerar bli propp i rättskedjan
I budgetunderlaget till regeringen begär Åklagarmyndigheten en reell anslagsökning på 150 miljoner kronor för perioden 2009–2011, för att bland annat möta det ökade ärendeinflödet och för satsningar på prioriterade brottsområden.
Läs merI budgetunderlaget till regeringen begär Åklagarmyndigheten en reell anslagsökning på 150 miljoner kronor för perioden 2009–2011, för att bland annat möta det ökade ärendeinflödet och för satsningar på prioriterade brottsområden.
I budgetunderlaget till regeringen begär Åklagarmyndigheten en reell anslagsökning på 150 miljoner kronor för perioden 2009-2011, för att bland annat möta det ökade ärendeinflödet och för satsningar på prioriterade brottsområden. Regeringen ska öka antalet poliser till 20 000 vid utgången av 2010, en ökning med 15 procent på några år. Detta kommer på sikt att leda till att brott förebyggs, men också till att ännu fler brott upptäcks och utreds. Sedan 2001 har inflödet från Polisen till åklagarna ökat med nära 40 000 ärenden. Under 2007 tredubblades också anmälningarna om bidragsfusk. För perioden 2009-2011 beräknas antalet ärenden till åklagare öka med ca 4-5 procent, eller ca 10 000 ärenden, per år. Risk för långa handläggningstider- För att satsningen på Polisen, Försäkringskassan, Skatteverket och andra brottsanmälande myndigheter ska få avsedd effekt måste en motsvarande satsning göras på Åklagarmyndigheten. Risken finns annars att proppen i rättskedjan flyttas till åklagarna, med långa handläggningstider som följd, säger riksåklagare Fredrik Wersäll. Åklagarmyndigheten begär i sitt budgetunderlag att den ökning som görs med 2 500 poliser, 350 bidragsfuskutredare och ett ökat antal skattebrottsutredare ska mötas med en ökning på 75 åklagare under perioden 2009-2011.Ungdomsbrott och organiserad brottslighet prioriterasMyndigheten begär också medel för en satsning på 30 specialiståklagare för att öka ambitionsnivån på bekämpningen av grov organiserad brottslighet, ungdomsbrott och ekonomisk brottslighet. - Särskilt satsningen på ungdomsbrotten är angelägen, eftersom det kan bidra till att minska rekryteringen av ungdomar till de kriminella gängen och därmed indirekt också slå mot organiserade brottsligheten, säger Fredrik Wersäll. Sammantaget begär Åklagarmyndigheten en ökning av anslaget med 150 miljoner kronor under de kommande tre åren.
Läs mer -
DNA-spår har stor betydelse som bevis i domstol
När domstolarna ska värdera bevisning i ett mål så har DNA-spår mycket stor betydelse. Det visar en genomgång som Åklagarmyndigheten har gjort av slumpvis utvalda domar.
Läs merNär domstolarna ska värdera bevisning i ett mål så har DNA-spår mycket stor betydelse. Det visar en genomgång som Åklagarmyndigheten har gjort av slumpvis utvalda domar.
Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Göteborg har gjort en genomgång av 84 slumpvis utvalda domar med sammanlagt 112 åtalspunkter där DNA utgjort den enda eller huvudsakliga bevisningen. Syftet har varit att utreda vilket värde DNA-spår har vid domstolarnas bevisvärdering i olika situationer, för att klarlägga vilka problem som DNA-bevis kan medföra för åklagaren och vilka eventuella brister som kan finnas i utredningar. Resultatet redovisas i en rättspromemoria, som publiceras den 22 februari.- Sammanfattningsvis kan man säga att bevisvärdet av en DNA-träff är mycket högt, säger kammaråklagare Håkan Larsson som ansvarat för undersökningen.I en vägledande dom 2003 uttalade sig Högsta domstolen om bevisvärdet av ett uttalande om en DNA-analys. Högsta domstolen fann då att den slutsats som SKL (Statens kriminaltekniska laboratorium) kommit fram till, tillsammans med viss annan bevisning, utgjorde tillräcklig bevisning för att den åtalade var en av gärningsmännen i målet. Genomgången av de 84 domarna visar att domstolarna i allt väsentligt följer Högsta domstolens uttalanden.Ytterligare en slutsats som kan dras är att det är mycket ovanligt att själva DNA-analysen ifrågasätts. Endast i några få fall har den misstänkte invänt att spåret har sammanblandats eller förväxlats. I dessa fall har åklagaren åberopat förhör med personal från SKL, och domstolarna har därefter bifallit åtalet.Undersökningen visar också att det har betydelse var någonstans DNA-spåret har påträffats. Bevisvärdet förefaller vara högre om spåret kommer från ett direkt bevis än om det kommer från ett spår som endast är ett indicium.- Även om man fått en DNA-träff är det viktigt att alla andra relevanta förundersökningsåtgärder vidtas. Vi konstaterar att det t.ex. är viktigt att ordentliga förhör hålls och att man alltid noggrant anger var DNA-spåret påträffades och gärna kompletterar med foto, säger Håkan Larsson.BakgrundDen 1 januari 2006 ändrades lagen så att möjligheterna att ta DNA-prov utvidgades. De nya reglerna innebär att det är möjligt att regelmässigt ta prov på den som är skäligen misstänkt för brott som kan ge fängelse, och även i vissa fall även på andra än misstänkta.Den 14 februari 2008 beslutade riksåklagaren om riktlinjer för åklagarna om kroppsbesiktning genom salivprov, så kallad registertopsning. Enligt riktlinjerna ska beslut om registertopsning fattas rutinmässigt så snart de lagliga förutsättningarna är uppfyllda, dock inte om påföljden förväntas bli endast böter. Topsning ska ske även på unga misstänkta, över 15 år.
Läs mer -
Den misstänktes rätt till insyn under brottsutredning - ny RättsPM
Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Malmö har sammanställt en RättsPM som behandlar den misstänktes rätt till insyn.
Läs merÅklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Malmö har sammanställt en RättsPM som behandlar den misstänktes rätt till insyn.
Promemorian försöker belysa problem och ge förslag till praktiska lösningar. Syftet med promemorian är att ge åklagarna bättre förutsättningar att i det operativa arbetet tillämpa bestämmelserna på bästa sätt.
Läs mer -
Anders Perklev ny riksåklagare
Regeringen har i dag utsett Anders Perklev till ny riksåklagare från den 1 april 2008.
Läs merRegeringen har i dag utsett Anders Perklev till ny riksåklagare från den 1 april 2008.
Perklevär för närvarande särskild utredare i Straffnivåutredningen och därmed tjänstledig från sitt ordinarie arbete som expeditions- och rättschef på jordbruksdepartementet, som han innehaft sedan 2003. Efter tingstjänstgöringen arbetade han på Hovrätten för Skåne och Blekinge som bland annat fiskal och hovrättsassessor. Under perioden 1992-2003 tjänstgjorde han på justitiedepartementet, bland annat som departementsråd och chef för straffrättsenheten under fem år. Anders Perklev tillträder som riksåklagare den 1 april 2008.
Läs mer -
HD prövar mål om människosmuggling
Målet gäller framför allt tillämpningen av av det s.k. humanitära undantaget vid inresa via inre gräns.
Läs merMålet gäller framför allt tillämpningen av av det s.k. humanitära undantaget vid inresa via inre gräns.
HD har meddelat prövningstillstånd i ett mål som framför allt gäller tillämpningen av av det s.k. humanitära undantaget vid inresa via inre gräns. Omständigheterna i målet framgår av svarsskrivelsen. I svarsskrivelsen tar riksåklagaren upp frågan om när människosmugglingsbrottet kan anses vara fullbordat (yttre respektive inre gräns), den närmare innebörden av det s.k. humanitära undantaget samt rubricering, påföljdsval och straffmätning vid människosmuggling där den som hjälper utlänningen/utlänningarna att komma in i Sverige inte tar betalt. Riksåklagaren tillstyrkte prövningstillstånd; bl.a. mot bakgrund av den information som berörda åklagarkammare har lämnatangående underrätternas tillämpning av bestämmelsen om människosmuggling.
Läs mer -
HD ger prövningstillstånd i mål om misshandel
En femtonåring har dömts för misshandel. Gärningens straffvärde motsvarar fängelse en månad för en vuxen person. Hovrätten bestämde påföljden till 50 dagsböter.
Läs merEn femtonåring har dömts för misshandel. Gärningens straffvärde motsvarar fängelse en månad för en vuxen person. Hovrätten bestämde påföljden till 50 dagsböter.
Riksåklagaren överklagade domen och yrkade att påföljden i stället bestäms till ungdomstjänst. Överklagandet gällde också ungdomsrabatten. Nu har Högsta domstolen meddelat prövningstillstånd i ärendet.
Läs mer -
Svarsskrivelse till HD - narkotikabrott (Subutex)
Farlighetsbedömning av Subutex, men även rubricering och straffmätning för olika typer av deltagande i en narkotikaöverlåtelse.
Läs merFarlighetsbedömning av Subutex, men även rubricering och straffmätning för olika typer av deltagande i en narkotikaöverlåtelse.
I svarsskrivelsen redogör RÅ för sin syn avseende farlighetsbedömningen av Subutex. Dessutom behandlar svarsskrivelsen hur olika former av deltagande i en narkotikaaffär kan rubriceras, bland annat diskuteras förhållandet mellan de olika gärningsformerna i 1 § narkotikastrafflagen och medverkan. Därutöver berör svarsskrivelsen straffmätningen för olika typer av deltagande i en och samma narkotikaaffär (gärningsmannaskap/medverkan/försök).
Läs mer -
Svarsskrivelse till HD - Häktning i hovrätten av den som frikänts av tingsrätten
Under vilka förutsättningar kan hovrätten - utan att ha hållit huvudförhandling - häkta den som har frikänts av tingsrätten?
Läs mer -
HD-beslut om häktning av den som är under 18 år
Den som är under 18 år får bara häktas om det finns synnerliga skäl. Prövningen i HD gällde om övervakning av en 17-åring kunnat ske på annat sätt än genom häktning.
Läs mer -
Två HD-beslut om annonser för utländska spelbolag
HD har beslutat att hovrätten ska pröva om det är förenligt med EG-rätten att straffa den som publicerar annonser för utländska spelbolag
Läs merHD har beslutat att hovrätten ska pröva om det är förenligt med EG-rätten att straffa den som publicerar annonser för utländska spelbolag
Bakgrund Två svenska tidningar publicerade annonser för utländska spelbolag. De ansvariga utgivarna för tidningarna dömdes av tingsrätten för brott mot lotterilagen. Domen bestod i att de olovligen och uppsåtligen främjat deltagande i utom landet anordnade lotterier (det s.k. främjandeförbudet som följer av 38 § och som kriminaliseras 54 § i lotterilagen). Påföljden bestämdes till böter. Hovrätten meddelade inte prövningstillstånd. De ansvariga utgivarna har överklagat till Högsta domstolen och gjort gällande att främjandeförbudet och kriminaliseringen av det strider mot EG-fördragets förbud mot diskriminering på grund av nationalitet (artikel 12) samt mot fördragets bestämmelser om etableringsfrihet och fri rörlighet för tjänster (artikel 43 respektive 49). Högsta domstolens beslut HD anser att det dels är oklart om straffbestämmelserna i lotterilagen ger underlag för en icke-diskriminerande tillämpning när det gäller främjande av deltagande i å ena sidan inom landet anordnade lotterier som inte är tillåtna och å den andra sidan utom landet anordnade lotterier, dels behövs vägledning i högre rätt i frågan om främjandeförbudet och kriminaliseringen av det är förenliga med EG-fördragets artikel om fri rörlighet för tjänster. HD meddelar därför tillstånd tillatt målet prövasi hovrätten.
Läs mer -
Hets mot folkgrupp - ny RättsPM
Med anledning av två HD-domar i november 2007 har RättsPM 2006:21ersatts av en ny promemoria.
Läs merMed anledning av två HD-domar i november 2007 har RättsPM 2006:21ersatts av en ny promemoria.
I augusti 2006 publicerades RättsPM 2006:21- Hets mot folkgrupp och Europakonventionen: två HD-domar. Den 7 november 2007 meddelade HD två ytterligare domar som har betydelse när det gäller det straffbara området för hets mot folkgrupp. Den tidigare promemorian har därför reviderats och ersatts av en ny som innehåller en analys av HD:s praxis.
Läs mer -
RÅ överklagar friande hovrättsdom om grovt insiderbrott
Hovrätten ogillade åtalet mot två tilltalade som i tingsrätten dömts för grovt insiderbrott.
Läs merHovrätten ogillade åtalet mot två tilltalade som i tingsrätten dömts för grovt insiderbrott.
RÅ har överklagat domen till HD och yrkat att båda tilltalade ska dömas för grovt insiderbrott. Målet gäller främst frågan om hur bevisvärderingen ska utföras i den aktuella typen av mål.
Läs mer -
Riksåklagaren överklagar dom angående misshandel
Riksåklagaren överklagar domen och yrkar att påföljden i stället bestäms till ungdomstjänst.
Läs merRiksåklagaren överklagar domen och yrkar att påföljden i stället bestäms till ungdomstjänst.
En femtonåring har dömts för misshandel. Gärningens straffvärde motsvarar fängelse en månad för en vuxen person. Hovrätten har bestämt påföljden till 50 dagsböter. Riksåklagaren överklagar domen och yrkar att påföljden i stället bestäms till ungdomstjänst. Överklagandet gäller också ungdomsrabatten.
Läs mer -
Polis och åklagare blir bättre på att upptäcka och utreda hatbrott
Fler hatbrott ska upptäckas genom att anmälningsmottagare utbildas och polisens anmälningssystem förbättras.
Läs merFler hatbrott ska upptäckas genom att anmälningsmottagare utbildas och polisens anmälningssystem förbättras.
När Polisens anmälningsrutin, RAR, nu uppgraderas införs ett nytt textfält där alla anmälningsupptagare måste svara ja eller nej om det aktuella ärendet är ett misstänkt hatbrott. -Alla polisanställda, även de i yttre tjänst, som upprättar en anmälan kommer att göra en hatbrottsbedömning. Antalet upptäckta och uppklarade hatbrott förväntas därmed öka. Dessutom förbättras väsentligt möjligheten att ta fram statistik samt genomföra kartläggningsåtgärder angående hatbrottslighet, säger Gunnar Grönkvist. Personal som tar emot anmälningar via Polisens telefonnummer 114 14 kommer att utbildas i hatbrott- och motivbildsproblematik i syfte att höja förmågan att upptäcka eventuella hatbrottsmotiv. -Med tanke på att 50 procent av alla brottsanmälningar görs via 114 14 och Internet är det en viktig målgrupp att utbilda, säger Gunnar Grönkvist. Viktigt att det uppmärksammas tidigt -Det är utomordentligt viktigt att ett eventuellt hatbrottsmotiv för en brottslig gärning kan uppmärksammas tidigt, helst redan i samband med att brottsanmälan tas upp, men annars senare under förhör, säger Sven-Erik Alhem, som i sin egenskap av överåklagare och chef vid Åklagarmyndighetens utvecklingscentrum i Malmö har ett övergripande ansvar för hatbrotten på åklagarsidan. -Alla som arbetar med hatbrott måste vara extra uppmärksamma och lyhörda för de straffvärdehöjande motiv som kan ligga bakom brott som exempelvis misshandel, ofredande och skadegörelse, säger Sven-Erik Alhem. Utbildning i att kunna identifiera och hantera hatbrott är sedan tidigare en viktig del i grundutbildningen vid polishögskolorna och vid åklagarutbildningen. I polismyndigheterna och hos åklagarna pågår också utbildningar och riktade insatser i syfte att upptäcka fler hatbrott. Fakta om hatbrott * Hatbrott avser brott mot person, organisation eller egendom motiverat av ideologisk övertygelse eller fientlig inställning mot offret/målet på grund av hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning. * Förutom brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering, vilka förutsätter hatbrottsmotiv, kan de flesta brott vara hatbrott. Misshandel, ofredande, olaga hot och skadegörelse är typiska exempel på brott där hatbrottsmotiv förekommer. * Utmärkande för hatbrotten är att de utgör ett angrepp på de mänskliga rättigheterna och att de strider mot grundläggande samhällsvärderingar om alla människors lika värde. * Hatbrottsmotiv anses som en försvårande omständighet vid bedömning av straffvärdet.
Läs mer -
HD prövar mål om smygfilmning
Målet gäller frågan om det kan utgöra ofredande att filma någon utan att den som filmas vet om det.
Läs merMålet gäller frågan om det kan utgöra ofredande att filma någon utan att den som filmas vet om det.
Målet gäller frågan om den som i hemlighet filmar andra personer kan dömas för ofredande. Den tilltalade dömdes för ofredande efter att han med en fjärrstyrd dold kamera filmade sin före detta sambo och dennes nya pojkvän. Den tilltalade har överklagat till HD. RÅ:s uppfattning är att hovrättens dom är riktig men att HD borde bevilja prövningstillstånd eftersom rättsläget är oklart. I sin svarsskrivelse redogör RÅ också för vilka möjligheter det kan finnas att döma den som ägnar sig åt dold fotografering eller filmning för brott mot personuppgiftslagen och/eller lagen om allmän kameraövervakning. Högsta domstolen har nu meddelat prövningstillstånd.dsafsdfasdfsdf
Läs mer -
HD prövar inte mål om likgiltighetsuppsåt till dråp
Den tilltalade mannen var på bröllopsfest och hade sin bil med sig dit. Mannen hamnade i bråk och hämtade därefter sin bil och körde tillbaka till festområdet. Han körde bilen mot ett antal människor varav flera blev påkörda.
Läs merDen tilltalade mannen var på bröllopsfest och hade sin bil med sig dit. Mannen hamnade i bråk och hämtade därefter sin bil och körde tillbaka till festområdet. Han körde bilen mot ett antal människor varav flera blev påkörda.
En person dog och flera skadades. Mannen ansågs ha agerat med likgiltighetsuppsåt och dömdes för dråp och försök till dråp till fängelse tio år. Han har överklagat till HD och menar att hovrätten har tillämpat likgiltighetsuppsåtet på ett felaktigt sätt.
Läs mer -
Presskonferens om mordet på Örebro Universitet
Torsdagen den 17 januari klockan 10.00 hålls en presskonferens på polishuset i Örebro.
Läs merTorsdagen den 17 januari klockan 10.00 hålls en presskonferens på polishuset i Örebro.
Med anledning av mordet på Örebro Universitet den 11 december hålls en presskonferens på polishuset i Örebro torsdagen den 17 januari kl. 10.00.Medverkar gör vice chefsåklagare Kristian Agneklev, Riksmordkommissionens Dag Andersson samt polisens spaningsledare Per-Jan Ericsson.
Läs mer -
RÅ överklagar inte hovrättsdom
Riksåklagaren har beslutat att inte överklaga Svea hovrätts dom om grov trolöshet mot huvudman i ett mål som rör bonusprogram.
Läs mer -
Svarsskrivelse till HD - likgiltighetsuppsåt vid dråp och försök till dråp
Den tilltalade mannen var på bröllopsfest och hade sin bil med sig dit. Mannen hamnade i bråk och hämtade därefter sin bil och körde tillbaka till festområdet. Han körde bilen mot ett antal människor varav flera blev påkörda.
Läs merDen tilltalade mannen var på bröllopsfest och hade sin bil med sig dit. Mannen hamnade i bråk och hämtade därefter sin bil och körde tillbaka till festområdet. Han körde bilen mot ett antal människor varav flera blev påkörda.
En person dog och flera skadades. Mannen ansågs ha agerat med likgiltighetsuppsåt och dömdes för dråp och försök till dråp till fängelse tio år. Han har överklagat till HD och menar att hovrätten har tillämpat likgiltighetsuppsåtet på ett felaktigt sätt.
Läs mer -
RÅ överklagar dom angående rån
Målet gäller gränsdragningen rån - mindre allvarligt förfarande enligt 8:5 andra stycket brottsbalken.
Läs merMålet gäller gränsdragningen rån - mindre allvarligt förfarande enligt 8:5 andra stycket brottsbalken.
Den tilltalade hade stulit varor i en butik till ett värde av 118 kronor. Då väktare skulle ta tillbaka det stulna satte den tilltalade sig till motvärn bland annat genom att dela ut flera knytnävsslag och hota väktaren till livet. Tingsrätten dömde för rån, medan en oenig tingsrätt rubricerade förfarandet som snatteri samt våld och hot mot tjänsteman. Riksåklagaren yrkar i sitt överklagande att förfarandet ska rubriceras som rån.
Läs mer -
HD lämnar åtal för häleri av Rembrandttavla utan bifall
Tavlan, som stals vid rånet mot Nationalmuseum år 2000, återfanns i samband med att provokativa åtgärder genomfördes.
Läs merTavlan, som stals vid rånet mot Nationalmuseum år 2000, återfanns i samband med att provokativa åtgärder genomfördes.
Enligt Högsta domstoleninnebär Europadomstolens praxis följande: Europadomstolen gör klar åtskillnad mellan tillåtlighet av provokationen som sådan och möjligheten att lagföra den provocerade och accepterar relativt långtgående provokationer så länge staten inte ingriper straffprocessuellt mot de personer som begått de gärningar som provocerats fram.Hinder mot lagföring föreligger inte om omständigheterna är sådana att t.ex. en säljare ändå skulle ha överlåtit narkotika men inte på just det sättet.Om provokationen har inneburit att den provocerade begått ett brott som han eller hon annars inte skulle ha begått, har rätten till rättvis rättegång blivit oåterkalleligen undergrävd.I en sådan situation torde det enligt Europadomstolens praxis föreligga en skyldighet att avbryta det straffrättsliga förfarandet.Enligt svensk rätt bör provokation i sådana situationer betraktas som en bristande materiell straffbarhetsbetingelse (dvs. på liknande sätt som t.ex. preskription). Åtal ska inte väckas och om så ändå sker ska domstolen lämna åtalet utan bifall. Vad gäller omständigheterna i det aktuella målet uttalar HD sammanfattningsvis följande:´ Syftet har angetts vara att få fram den mycket värdefulla tavlan och skaffa bevisning mot den eller de som befattade sig med den. Sett från dessa utgångspunkter måste det anses ha funnits goda skäl för de provokativa åtgärderna. Det ankommer emellertid inte på HD att ta ställning till om åtgärderna varit godtagbara som polisiär metod.Det finns inte någonting i målet som visar att de tilltalade skulle ha tagit befattning med den stulna tavlan om de inte provocerats till det genom polisens ingripande.Rätten till rättvis rättegång har därför blivit oåterkalleligen undergrävd genom en direkt följd av polisens åtgärder och åtalet lämnas därför utan bifall.Domens betydelse för användning av provokativa åtgärder HD:s dom har framför allt betydelse när det gäller att bedöma den provocerades ansvar i situationer där annat inte är visat än att den provocerade inte skulle ha begått brottet om inte provokationen hade ägt rum. Riksåklagarens riktlinjer 2007:1 Handläggning av provokativa åtgärder torde därför inte påverkas av domen. Inte heller synes domen påverka vad som anges i Brottmålsavdelningens RättsPM 2007:4 Provokativa åtgärder, när det gäller förutsättningarna för att använda provokativa åtgärder eller genomförandet av åtgärderna. Däremot påverkas avsnittet om den provocerades ansvar för brottet samt måste vissa andra justeringar göras. RättsPM:an kommer därför att, så snart det är möjligt, revideras och uppdateras med anledning av HD:s dom.
Läs mer -
Fredrik Wersäll slutar som riksåklagare
Regeringen utnämnde den 19 december Fredrik Wersäll till hovrättspresident i Svea Hovrätt. Han tillträder sin nya befattning den 1 april 2008.
Läs mer -
Överåklagare Lena Moore utsedd till justitieråd
Regeringen har i dag utsett överåklagare Lena Moore vid rättsavdelningen till justitieråd. Lena tillträder den 1 januari 2008.
Läs merRegeringen har i dag utsett överåklagare Lena Moore vid rättsavdelningen till justitieråd. Lena tillträder den 1 januari 2008.
- Det är både glädjande och hedrande att en person från vår organisation tar plats i landets högsta domstol.Lena Moore är helt rätt person för uppgiften. För Högstadomstolen kommer det att innebära ett betydande tillskott i kompetens, både vad det gäller straffrätten och straffprocessrätten, säger riksåklagare Fredrik Wersäll i en kommentar. - Jag är stolt och hedrad och det ska bli oerhört spännande. Men samtidigt kommer jag att sakna alla trevliga arbetskamrater inom åklagarväsendet. Jag har blivit väldigt väl omhändertagen från första dagen och arbetet har varit mycket lärorrikt, säger Lena Moore.
Läs mer -
Pressinbjudan: Barbro Jönsson om attentatet mot henne själv
Inbjudan till presskonferens i Göteborg den 6 december 2007.
Läs merInbjudan till presskonferens i Göteborg den 6 december 2007.
Med anledning av alla de frågor som kommit om attentatet i Trollhättan den 20 november ger chefsåklagare Barbro Jönsson presskonferens torsdag den 6 december. Medverkar gör även Niklas Sannerholm, chef för Åklagarkammaren i Uddevalla. Tid: 10.00 den 6 december 2007 Plats: Elyseum, Västgötagatan 2, Göteborg
Läs mer -
Dom från HD i fråga om uppsåtskravet vid medhjälp till grovt skattebrott
Vilken insikt i huvudbrottet krävs för ansvar för medverkan?
Läs merVilken insikt i huvudbrottet krävs för ansvar för medverkan?
I en härva med svarta löner åtalades en person för medhjälp till grovt skattebrott.Personen hade ställt upp som företrädare för tre fakturaskrivande bolag, öppnat konton i bolagens namn, på kontona mottagit närmare 1,5 miljoner kr från det bolag där skatteundandragandet skedde (CAB) och därefter i omgångar tagit ut pengarna i kontanter och överlämnat dem till företrädare för CAB. Pengarna användes till att betala ut ersättning till svart arbetskraft som CAB anlitat. Företrädarna för CAB lämnade sedan i bolagets skattedeklarationer oriktiga uppgifterom ingående mervärdesskatt, arbetsgivaravgifter och avdragen skatt. Hovrätten ogillade åtalet. Även om den tilltalade insett att han medverkat i brottslig verksamhet kunde man enligt hovrätten inte dra slutsatsen att han uppsåtligen hade främjat just huvudgärningsmännens gärningar eller att han varit medveten om det konkreta innehållet i dessa gärningar. Efter attriksåklagaren överklagat ändrar HD nu hovrättens dom och dömer den tilltalade för medhjälp till grovt skattebrott. När det gäller skattebrott av det slag som målet avser räcker det enligt HD att uppsåtet omfattar att det ska lämnas oriktiga uppgifter till Skatteverket varigenom fara uppkommer för att skatt eller avgift skall undandras det allmänna. Däremot krävs inte att uppsåtet omfattar vilka skatter och avgifter som kan påverkas av handlandet, eller exakt vilket belopp som riskerar att undandras. Inte heller bör det ställas krav på att uppsåtet täcker sådana omständigheter som i vilket bolag skatteundandragandet sker eller vilka personer som står bakom huvudbrottsligheten.
Läs mer -
Nytt nummer av Påtalat
Tidskriften Påtalat nr 1/07 har som tema "Hoten mot rättsstaten".
Läs merTidskriften Påtalat nr 1/07 har som tema "Hoten mot rättsstaten".
Påtalat är namnet på Åklagarmyndighetens tidskrift. Tidskriften skickas bland annat ut till drygt 6 000 aktörer inom rättsväsendet, andra myndigheter och till media. Nummer 1/07 har temat "Hotet mot rättsstaten". Ur innehållet: Hoten blev allvarSamarbete för bättre säkerhetUng och tryggAllt större beslag av barnpornografiPolisen som blev åklagare För ett eget tryckt exemplar av tidningen, kontakta webbredaktionen.
Läs mer -
Påföljd för mord Rätts PM 2007:16
En sammanställning av domar
Läs merEn sammanställning av domar
Den 30 mars 2007 meddelade Högsta domstolen en dom angående straffmätning vid mord. Domen innebar en kursändring. Åklagarmyndigheten, Utvecklingscentrum Göteborg, beslutade under våren 2007 att granska morddomar som lett till fängelsestraff och som meddelats efter Högsta domstolens avgörande. Utvecklingscentrum Göteborg har gått igenom domarna och sammanställt dem i denna rättspromemoria. Syftet har varit att granska domstolarnas straffmätning för att få vägledning om vilka fall som anses som de allvarligaste.
Läs mer -
Debattartikel av Fredrik Wersäll
Riksåklagaren skriver i Svenska Dagbladet om de åtgärder som krävs för att bekämpa den organiserade brottsligheten.
Läs merRiksåklagaren skriver i Svenska Dagbladet om de åtgärder som krävs för att bekämpa den organiserade brottsligheten.
En ny överåklagartjänst med ansvar för bekämpning av den organiserade brottsligheten samt särskilt avdelade polisresurser är några av de åtgärder som krävs, menar riksåklagare Fredrik Wersäll.
Läs mer -
Uppdaterad: Attentat mot åklagare
Ytterdörren på en åklagares bostad i Trollhättan sprängdes sönder i morse. Hon var inte hemma och skadades därför inte.
Läs merYtterdörren på en åklagares bostad i Trollhättan sprängdes sönder i morse. Hon var inte hemma och skadades därför inte.
- Varje attentat mot åklagare är givetvis oerhört allvarligt och ett hot mot rättssamhället och demokratin. Jag kommer nu att själv åka till Göteborg för att dels informera mig om läget, dels ge stöd tillåklagaren och övrig personal vid Uddevallakammaren, säger riksåklagare Fredrik Wersäll. Riksåklagaren kommer atthålla en presskonferens i Göteborg under tisdagen.Besked om exakt tidpunkt kommer snarast möjligt.
Läs mer -
Presskonferens om attentatet mot åklagaren
Riksåklagaren och Polismyndigheten i Västra Götaland håller presskonferens kl. 15.30 i Göteborg.
Läs merRiksåklagaren och Polismyndigheten i Västra Götaland håller presskonferens kl. 15.30 i Göteborg.
Med anledning av dagens händelse i Trollhättan och den senaste tidens utveckling vad gäller systemhotande kriminalitet hålls en presskonferens. Den äger rumpå Elyseum, Västgötagatan 2, Göteborg idag den 20 november kl. 15.30. Närvarande är riksåklagare Fredrik Wersäll, länspolismästare Krister Jacobsson och polismästare Klas Friberg.
Läs mer -
Svarsskrivelse till HD - straffvärde och straffmätning
En fastighetsägare dömdes till fängelse i ett år för att ha begärt ersättning för överlåtelse av hyresrätter vid fyra tillfällen.
Läs merEn fastighetsägare dömdes till fängelse i ett år för att ha begärt ersättning för överlåtelse av hyresrätter vid fyra tillfällen.
RÅ har lämnat in en svarsskrivelse till Högsta domstolen när det gäller vilken påföljd fastighetsägaren ska ha. Skrivelsen innehåller också allmänna uttalanden om straffvärde och straffmätning, bl.a. frågan om betydelsen av den tid som gått sedan brotten begicks.
Läs mer -
Två HD-domar - hets mot folkgrupp m.m.
I domarna behandlar HD på nytt förutsättningarna för att yttranden ska anses utgöra hets mot folkgrupp.
Läs merI domarna behandlar HD på nytt förutsättningarna för att yttranden ska anses utgöra hets mot folkgrupp.
I den ena domen där RÅ var motpart tar HD också upp frågan om brott mot lagen om elektroniska anslagstavlor och hur det brottet förhåller sig till brottsbalkens bestämmelser om hets mot folkgrupp och medverkan till sådant brott.
Läs mer -
Förundersökning om muta och bestickning
Förundersökning har i dag inletts mot statssekreteraren Ulrica Schenström för misstänkt mutbrott och mot TV4-reportern Anders Pihlblad för misstänkt bestickning i samband med ett krogbesök i Stockholm i oktober 2007.
Läs mer -
Uppsala: Åtal för bussolycka
Åtal har idag väckts för vårdslöshet i trafik, vållande till annans död och vållande till kroppsskada med anledning av bussolyckan den 27 februari 2007 på länsväg 288 i Uppsala län då sex personer avled och ett stort antal personer skadades. Den 22-åriga busschauffören som fram-förde bussen i riktning mot Öregrund åtalas för brotten och har i förhör uppgett att hon saknar minnesbilder från händelsen.
Läs mer -
Svarsskrivelse till HD - medhjälp till bokföringsbrott
Hovrätten dömde en man för medhjälp till bokföringsbrott till villkorlig dom och böter. Mannen skötte bokföringen åt en företagare som bedrev korvförsäljning från en mobil kiosk.
Läs merHovrätten dömde en man för medhjälp till bokföringsbrott till villkorlig dom och böter. Mannen skötte bokföringen åt en företagare som bedrev korvförsäljning från en mobil kiosk.
Frågan i målet är om mannen haft uppsåt i förhållande till brister i företagarens bokföring. Under ett par års tid hade inga verifikationer upprättatsom försäljningen. Vidare hade försäljningsintäkter på avsevärda belopp inte bokförts.
Läs mer -
Kommentar från åklagaren om husrannsakan hos Trond Sefastsson
Kammaråklagare Malin Palmgren ger en kort kommentar om dagens medieuppgifter.
Läs merKammaråklagare Malin Palmgren ger en kort kommentar om dagens medieuppgifter.
Med anledning av dagens uppgifter i media kring utredningen om Trond Sefastsson,gör kammaråklagare Malin Palmgren följande uttalande: - Vi befinner oss i inledningsskedet av en förundersökning. För att inte försvåra utredningsarbetet eller påverka utredningen på annat sätt, kan jag för närvarande inte berätta om eller kommentera de utredningsåtgärder som har vidtagits.
Läs mer -
Göta hovrätt fastställer fällande dom efter resning
I juni 2007 beviljade Högsta domstolen resning för en man som dömts till ett långvarigt fängelsestraff för sexuella övergrepp. Göta hovrätt har, efter den nya rättegången, åter dömt mannen i enlighet med den tidigare domen.
Läs merI juni 2007 beviljade Högsta domstolen resning för en man som dömts till ett långvarigt fängelsestraff för sexuella övergrepp. Göta hovrätt har, efter den nya rättegången, åter dömt mannen i enlighet med den tidigare domen.
I en promemoriaredovisar Jörgen Almblad, överåklagare med ansvar för resningsärenden, några aspekter av ärendet.
Läs mer -
Överklagande till Högsta domstolen - utvisning av EU-medborgare
Enligt riksåklagaren utgör de dömda personernas beteende ett så allvarligt hot mot samhällsintressena att de bör utvisas, trots att de är EU-medborgare.
Läs merEnligt riksåklagaren utgör de dömda personernas beteende ett så allvarligt hot mot samhällsintressena att de bör utvisas, trots att de är EU-medborgare.
Hovrätten dömde två rumänska medborgare för grov stöld och försök till grov stöld (fickstölder). Samtidigt upphävdes tingsrättens förordnanden om utvisning. I domen tolkar hovrätten de svenska bestämmelserna om utvisning i ljuset av det EG-rättsliga så kallade rörlighetsdirektivet och finner att brottsligheten inte kan anses utgöra ett så allvarligt hot mot samhället så att utvisning kan ske enligt direktivet. Riksåklagaren har överklagat hovrättens dom när det gäller utvisningsfrågan. Enligt RÅ utgör de tilltalades personliga beteende ett tillräckligt allvarligt hot mot ett grundläggande samhällsintresse för att utvisning ska kunna ske.
Läs mer -
Fler anmäls för bidragsbrott
Försäkringskassan, Rikspolisstyrelsen och Åklagarmyndigheten har utvärderat hanteringen av bidragsbedrägerier inom socialförsäkringen.
Läs merFörsäkringskassan, Rikspolisstyrelsen och Åklagarmyndigheten har utvärderat hanteringen av bidragsbedrägerier inom socialförsäkringen.
Resultaten visar att antalet anmälningar ökat kraftigt, att fler personer åtalats och att kvaliteten på anmälningarna blivit bättre. Samtidigt krävs fortsatta gemensamma ansträngningar för att få ännu högre kvalitet i anmälningarna. Den 12 september 2007 överlämnas en rapport till justitiedepartementet och socialdepartementet. Rapporten är en redovisning av ett regeringsuppdrag att utvärdera myndigheternas arbete för att bekämpa bidragsbedrägerier. Myndigheterna konstaterar att fokus på bidragsbrotten har ökat och att en fortsatt prioritet är nödvändig. Utvärderingen utgör ett avstamp för det fortsatta utvecklingsarbetet. I en gemensam handlingsplan har myndigheterna beslutat: -att åklagare tillsvidare bör fortsätta att vara förundersökningsledare, -att arbetssättet med särskilt utsedda handläggare bör utvecklas ytterligare, -och att gemensamma åtgärder krävs för att kvaliteten i anmälningarna ska fortsätta öka. Statistik Januari - juni 2005 anmäldes 817 misstänkta bidragsbrott till åklagare. Samma period 2007 var antalet anmälningar 5 485 st.
Läs mer -
Polis och åklagare skärper arbetet mot krigsbrott
Åklagarmyndigheten och Rikspolisstyrelsen utser särskilda enheter för att utreda folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser.
Läs merÅklagarmyndigheten och Rikspolisstyrelsen utser särskilda enheter för att utreda folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser.
Rikspolisstyrelsen har beslutat att inrätta en specialenhet inom polisen som ska utreda folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser.På motsvarande sätt har Åklagarmyndigheten utsett fyra särskilda åklagare vid Internationella åklagarkammaren i Stockholm. Till grund för beslutet ligger en förstudie som gjorts gemensamt av Åklagarmyndigheten, Rikspolisstyrelsenoch Migrationsverket. Arbetet kommer att bedrivas i nära samverkan mellan de tre myndigheterna. Liknande specialenheter finns i till exempel Holland, Norge och Danmark.
Läs mer -
Ny kammarorganisation i Malmö från 1 september
Sedan den första september 2007 gäller en ny organisation för de allmänna åklagarkamrarna i Malmö. Det som tidigare varit tre kammare har nu blivit två.
Läs merSedan den första september 2007 gäller en ny organisation för de allmänna åklagarkamrarna i Malmö. Det som tidigare varit tre kammare har nu blivit två.
1:a och 3:e åklagarkamrarna i Malmö har slagits ihop och bildar Malmö åklagarkammare. Den tidigare 2:a kammaren i Malmö heter numera Södra Skånes åklagarkammare. Kontaktuppgifter finns under fliken "kontakt / allmänna åklagarkammare".
Läs mer -
Dold filmning - svarsskrivelse till HD
Målet gäller frågan om den som i hemlighet filmar andra personer kan dömas för ofredande. RÅ:s uppfattning är att det är möjligt, även om den eller de som filmats får reda på det först efter själva filmningen.
Läs merMålet gäller frågan om den som i hemlighet filmar andra personer kan dömas för ofredande. RÅ:s uppfattning är att det är möjligt, även om den eller de som filmats får reda på det först efter själva filmningen.
I sin svarsskrivelse redogör RÅ också för vilka möjligheter det kan finnas att döma den som ägnar sig åt dold fotografering eller filmning för brott mot personuppgiftslagen och/eller lagen om allmän kameraövervakning.
Läs mer -
Svarsskrivelse till HD - utvisning; barnperspektivet
Den tilltalade har utvisats efter att ha begått bl.a. grov misshandel mot tidigare sambo och ett av de två gemensamma barnen.
Läs merDen tilltalade har utvisats efter att ha begått bl.a. grov misshandel mot tidigare sambo och ett av de två gemensamma barnen.
Frågan är om utvisning skall underlåtas med hänsyn till barnperspektivet. RÅ motsätter sig ändring och anser att det inte finns skäl för prövningstillstånd.
Läs mer -
Våldets offer - vems ansvar? Temadag den 12 oktober
Brottsoffermyndigheten och Umeå kommun arrangerar tillsammans med bl.a. Utvecklingscentrum Umeå en temadag om brottsofferfrågor.
Läs merBrottsoffermyndigheten och Umeå kommun arrangerar tillsammans med bl.a. Utvecklingscentrum Umeå en temadag om brottsofferfrågor.
Brottsoffermyndigheten och Umeå kommun arrangerar för sjätte gången en temadag om angelägna brottsofferfrågor i samverkan med Umeå universitet, Landstinget och Länsstyrelsen i Västerbotten samt Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Umeå. Denna gång vill man problematisera ansvaret för våldets offer samt visa på att ansvarstagande tillsammans med kompetens och metodutveckling har skapat ett antal goda exempel på verksamheter som lyckats sätta brottsoffret i fokus. Föreläsare blir professorn i statsvetenskap Maud Eduards om sin kommande bok "Kroppspolitik. Om Moder Svea och andra kvinnor", tandläkaren Kristina Palm, specialist i barn- och ungdomstandvård (pedodonti) om "Tandvårdens ansvar för barn och unga som utsatts för sexuella övergrepp eller annat våld", socionomen Ann Hellströmer om Stödcentrum för unga brottsoffer, Anders Stolpe från Länskriminalpolisen i Västra Götaland om problematiken med "drink spiking" dvs. att drycker i lönndom spetsas med narkotika för att försätta offer i vanmakt inför våldtäkt, rån eller andra brott, representanter för Rinkebys Kvinnofridsteam samt representanter för Våldtäktsmottagningen vid Södersjukhuset i Stockholm om sina respektive verksamheter. Dessutom kommer de nya satsningar som sker på ett Samarbetscentrum mot våld i Västerbotten att presenteras. Deltagandet kräver anmälan, men är kostnadsfritt om man kommer.
Läs mer -
Fördomar & Fobier, temadag den 2 oktober i Malmö
Brottsoffermyndigheten, Malmö stad och Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Malmö arrangerar temadag för att belysa hur fördomar och fobier kan skapa brottsoffer och påverka mötet med dem.
Läs merBrottsoffermyndigheten, Malmö stad och Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Malmö arrangerar temadag för att belysa hur fördomar och fobier kan skapa brottsoffer och påverka mötet med dem.
Hur kanfördomar och fobier både skapa brottsoffer och påverka mötet med brottsoffer på ett icke önskvärt sätt? Temadagen kommer att handla om brott med homofobiska och främlingsfientliga motiv samt föreställningar och realiteterom ungas utsatthet via Internet. Den genomförs på Slagthuset. Föreläsare blir Christian Diesen, professor i processrätt, om (O)likheter inför lagen, Eva Tiby, jurist och docent i kriminologi, om Offer för homofobiska hatbrott. Mohammad Fazlhashemi, docent i idéhistoria, om Homo islamicus - Islamofobi och föreställningar om "den andre", vice chefsåklagaren Mats Svensson om rättsväsendets arbete med rasistiska brott samt Mats Andersson, Netscan, som engagerat sig på heltid för att "wallraffa" på olika chat-sidor för visa på ungas utsatthet via riskabla förförelseprocesser, om Det kan finnas en främmande man i ditt barns sovrum. Målgruppen är främst professionellt verksamma och högskolestuderande inom polis och övrigt rättsväsende, socialtjänst, hälso- och sjukvård, skola och förskola, verksamma inom ideella organisationer samt journalister, kulturarbetare och politiker. Deltagandet kräver anmälan, men är kostnadsfritt om man kommer.
Läs mer -
Åtal för polismord
Åtal har idag väckts för mord med anledning av dödsskjutningen av 32-årige polismannen Fredrik Widén i centrala Nyköping den 20 juni 2007.
Läs merÅtal har idag väckts för mord med anledning av dödsskjutningen av 32-årige polismannen Fredrik Widén i centrala Nyköping den 20 juni 2007.
En 55-årig man åtalas även för försök till mord avseende ytterligare en polisman samt olaga hot mot en företrädare för rättspsykiatrin. Dessutom åtalas mannen för grovt vapenbrott och ett stort ammunitionsinnehav. Händelserna i korthet På förmiddagen onsdagen den 20 juni 2007 fick Polisen i Södermanlands län en handräckningsbegäran enligt LPT avseende den nu åtalade mannen. Bakgrunden till handräckningsbegäran är i korthet följande. 1994 dömdes mannen för dråp och två fall av försök till dråp till 10 års fängelse. Under anstaltstiden och därefter har mannen kommit att utveckla ett hat mot rättsväsendet och rättspsykiatrin. Den 18-19 juni 2007 lämnade mannen ett brev till en nära anhörig till en företrädare för rättspsykiatrin som är bosatt i Stockholm. Brevet - med rubriken "Att lätta sitt hjärta" - innehåller uppmaningar till personerna att de skall intyga att de och andra personer har begått allvarliga fel i samband med den tidigare rättegången. Om personerna "själsligen sviktar" och inte följer uppmaningarna skall mannen ta kontakt med ytterligare anhöriga och en "privat lösning" skall diskuteras på den uppkomna situationen. Under utredningen har det bl.a. visat sig att mannen besökt Stockholm den 18 juni 2007 och haft möjlighet att lämna brevet samt att brevet också återfinns i mannens dator i bostaden. Mannen har i denna del åtalats för olaga hot. Med anledning av hotelserna beslutar en överläkare på Rättspsykiatriska regionkliniken i Västernorrland att mannen skall hämtas för ev utfärdande av vårdintyg enligt LPT. Handräckningsbegäran skickas till Polisen i Södermanland med anledning av att mannen är skriven i Nyköping. Mot bakgrund av mannens våldsamma bakgrund lämnas en särskild instruktion angående insatsen från närpolischefen i Södermanlands län. En polisinsatschef utses särskilt och det bestäms att ca 10 poliser skall delta i insatsen på olika sätt. På förmiddagen den 20 juni inleds bl.a. bevakning av fastigheten Östra Kyrkogatan där mannen är folkbokförd. En av de poliser som spanar mot lägenheten på Östra Kyrkogatan och som är här vid lägenheten under större delen av dagen är polisassistenten Fredrik Widén, som med hänsyn till sitt uppdrag är civilklädd. Strax innan kl 17 den 20 juni anländer ytterligare en polis till adressen som även han är civilklädd. Ca 100 meter från fastigheten finns en polisbil med två uniformerade poliser, bl.a. den senare påskjutne Per-Erik Eriksson, och även en ambulans. I centrala Nyköping patrullerar ytterligare en polispatrull med två uniformerade poliser som skall vara redo att bistå insatsen. På polisstationen i Nyköping återfinns en stab med bl.a. polisinsatschefen och en förhandlare. Runt 17-tiden anländer mannen till adressen och går in i lägenheten. Förhandlare vid polisstationen i Nyköping ringer sedan till lägenheten i syfte att få kontakt med mannen, men får inte något svar. Mannen lämnar istället lägenheten och möts av Fredrik Widén och hans civilklädde kollega. Genom vittnesförhör med Widéns kollega har det framkommit att poliserna legitimerat sig genom att Widén visat sin polisbricka och att kollegan berättat att de kommer från polisen. Mannen har då frågat vad de vill honom och de har då svarat att det gäller en begäran om handräckning. I det här läget har mannen lyckats ta sig förbi poliserna och flytt genom en källarkorridor. Fredrik Widén hinner där ifatt mannen och sprutar OC-spray (pepparspray) mot mannens ansikte. I samband med det här blir den civilklädde kollegan kontaminerad (smittad) av OC-sprayen och förblindad, men innan dess har han sett att mannen har gjort en rörelse mot ena byxfickan. Den civilklädde kollegan backar sedan ut genom korridoren mot ingången till Östra Kyrkogatan. När han har kommit några meter hör han flera skott avlossas och han frågar också vem som skjuter. Han drar sitt vapen i beredskapsläge och fortsätter backa ut från Östra Kyrkogatan. Därefter avlossas ytterligare skott från källaren. Att det är fråga om två skottomgångar med uppehåll emellan bekräftas av flera vittnen på platsen. Fredrik Widén hittas senare ihjälskjuten med sju ingångshål i kroppen. Fyra skott har träffat Fredrik framifrån och tre skott har träffat honom bakifrån. Inget av skotten har gått igenom skyddsvästens plåtskydd, men ett par skott har passerat genom utkanterna på västen och en kula har fastnat i ena kanten på västen. Den 27-årige uniformerade polismannen Per-Erik Eriksson, som tillhör polispatrullen från Strängnäs, går runt fastigheten och ser då en mansperson - som senare visar sig vara den åtalade 55-åringen - komma ut från fastigheten Östra Rundgatan som förbinds genom källarkorridoren med Östra Kyrkogatan. Eriksson ser att mannen är beväpnad med en pistol som han riktar nedåt och tror i det här läget att mannen är den civilklädde Widén. Eriksson följer därför efter mannen på ca 10 meters avstånd och när mannen kommer in på gården som finns bakom fastigheten Östra Kyrkogatan vänder han sig om och skjuter tre skott mot den uniformerade Eriksson. Ett av skotten snuddar Eriksson i huvudet och ett annat går rakt igenom hans ena arm. Det tredje skottet träffar inte. Den här skottlossningen iakttas av ett stort antal vittnen och det finns flera personer som har sett den 55-årige mannen, som de känner sedan tidigare, vara beväpnad med en pistol och göra rörelser som om han skjuter med pistolen. Polismannen Eriksson besvarar skotten från mannen men det kan senare konstateras att mannen inte har träffats av något skott. I samband med den här skottlossningen skadas en kvinna som finns här på gården i handen av en rikoschett från en parkerad bil som träffats av en kula. Denna kula kommer inte från den 55-årige mannens pistol, varför förundersökningen för försök till mord i den delen har lagts ned. Mannen tar sedan sin tillflykt till källarkorridoren och kliver över den då döde Fredrik Widén. Han tar sig därefter ånyo ut på Östra Rundgatan, där två vittnen iakttar honom hålla en pistol i handen. Två poliser, bl.a. den skottskadade Eriksson, får syn på mannen och kan sedan gripa honom i direkt anslutning till fastigheten. I samband med gripandet avlossar en polis två varningsskott. I samband med gripandet så hittas en pistol i mannens magväska som luktar kraftig krutrök och ett magasin som rymmer 13 patroner men som är tomt. SKL har i sina undersökningar konstaterat att de kulor som har återfunnits i Fredriks kropp, skyddsvästen samt källaren och som varit identifierbara har avlossats med den aktuella pistolen. Detsamma gäller samtliga 12 tomhylsor som hittats i källaren och på gården. I mannens lägenhet på Östra Kyrkogatan har bl.a. 36 patroner av samma märke och kaliber som använts vid skjutningarna återfunnits och dessutom har ett hölster till vapnet hittats. Tändsatspartiklar har återfunnits på mannens skjorta, men inte på händerna. Tejpningen av mannens händer utfördes dock först tre timmar efter skottlossningen och sedan han haft tillgång till vatten i arrestcellen. I samband med husrannsakningar i mannens båda lägenheter i Nyköping återfanns en stor mängd ammunition (totalt ca 1 100 skarpa patroner), böcker, tidningar och artiklar rörande vapen, självförsvar och nödvärn. Vidare återfanns en pärm avseende kartläggning av personer inom rättsväsendet och flera dokument med personuppgifter kring de kartlagda personerna och deras anhöriga. Genom utredningen har det även bl.a. klarlagts att mannen till ett vittne har uppgett att om någon kommer och hämtar honom "så smäller det". Det framgår även av anteckningar från psykiatrin att mannen tidigare uttryckt att ett alternativ - om han inte får rätt i sina processer - är att ta död på olika tjänstemän. Det har också framkommit att mannen anser sig ha rätt att bära vapen. Den åtalade 55-åringen har valt att inte närmare uttala sig i förhör. I inledande förhör har mannen bl.a. uppgett att poliserna "offrades på rättsrötans altare". Han har därefter förnekat brott. Närmare om förundersökningen Jourhavande åklagare, kammaråklagare Inga-Lill Staffansson, inträdde som förundersökningsledare på kvällen onsdagen den 20 juni 2007. Dagen efter övertogs förundersökningsledningen av vice chefsåklagare Tomas Malmenby. Med anledning av att det under förundersökningen framkom att den 55-årige mannen hade ett dokumenterat intresse för personer inom rättsväsendet i Nyköping och mot bakgrund av att två personer vid Åklagarkammaren i Nyköping kartlagts av mannen beslutade Malmenby - efter samråd med Åklagaravdelningen vid Riksåklagarens kansli - att annan åklagare skulle utses som förundersökningsledare. Den 2 juli 2007 övertogs förundersökningsledningen av kammaråklagare Pär Andersson som till vardags arbetar vid Åklagarkammaren i Uppsala. Sedan den 2 juli 2007 har Andersson arbetat uteslutande med denna förundersökning. Ett stort antal poliser har arbetat med förundersökningen, varav flera vanligtvis är stationerade i Eskilstuna. Personal från Rikspolisstyrelsens (RPS) s.k. riksmordkommission har biträtt förundersökningen och den absoluta merparten av förhören med den misstänkte har hållits av personal från RPS. Kriminalkommissarierna Mikael Backman, Johan Levin och Svante Melin har varit opera*tiva förundersökningsledare hos polisen. Advokaten Peter Althin förordnades - på den åtalade 55-åringens begäran - som offentlig försvarare i målet den 21 juni 2007 och han, eller hans kollegor, har varit närvarande vid förhören med den misstänkte. Den misstänkte är numera placerad på Kronobergshäktet och varit frihetsberövad sedan han greps i direkt anslutning till brottsplatsen den 20 juni 2007. Fakta från förundersökningen • Förundersökningsprotokollen omfattar sammanlagt ca 1 200 sidor. Det tekniska protokollet omfattar ytterligare ca 300 sidor. • Under utredningen har ca 180 förhör hållits och ca 40 tekniska undersökningar genomförts. Närmare om åtalet Förutom olaga hot och grovt vapenbrott åtalas mannen för mord och försök till mord. Enligt förundersökningsledaren kammaråklagare Pär Andersson är mordet på Fredrik Widén att likna vid en utstuderad avrättning; en gärning som mannen under lång tid haft mental beredskap för att utföra. Enligt åklagare Andersson agerar mannen lika utstuderat och hänsynslöst vid mordförsöket av den uniformerade polismannen Eriksson och det är med största sannolikhet mannens avsaknad av ytterligare ammunition som gör att Eriksson överlever mordförsöket. Närmare om rättegången Rättegången mot mannen inleds onsdagen den 22 augusti 2007 med fortsättning den 23, 30 och 31 augusti. Rättegången kommer att hållas i säkerhetssalen i Stockholms tingsrätt på Bergsgatan 50 i Stockholm. Specifika frågor • Skyddsvästen. Undersökningen av skyddsvästen finns redovisad på s. 149-165 i tekniska protokollet. • Polisinsatsen. Eftersom polisens tjänstevapen har avlossats har en internutredning rutinmässigt inletts angående polisinsatsen. Denna internutredning leds av chefsåklagare Jörgen Lindberg vid Riksenheten för polismål. Den nu redovisade förundersökningen behandlar inte eventuella brister i polisinsatsen. • Rättspsykiatrisk undersökning. Tingsrätten beslutade den 16 juli 2007 att mannen innan huvudförhandling skulle genomgå rättspsykiatrisk undersökning. Svea hovrätt upphävde beslutet den 23 juli 2007 med hänvisning till att mannen inte erkänt. För det fall tingsrätten efter huvudförhandlingen kommer fram till att det föreligger övertygande bevisning om mannens skuld kommer han med största sannolikhet genomgå en rättspsykiatrisk undersökning. • Mordvapnet. Det vapen som återfanns på den 55-årige mannen i samband med gripandet är en pistol av märket FN (Fabricue Nationale Herstal Belgiuqe), modell 1935 High Power, kaliber 9 mm (Parabellum) (9 mm P). I anslutning till vapnet fanns även ett magasin med en patronkapacitet på 13 patroner. Vid kontroll av vapnet hos SKL fungerade det utan anmärkning. • Skottskadorna på Widén. Se skiss på s. 127 i tekniska protokollet angående ingångs- och utgångshål. Widén har träffats med sju skott på överkroppen. Fyra av skotten har träffat framifrån och tre av skotten har träffat bakifrån. Såväl brottsplatstekniker som experter vid SKL har konstaterat att ett skott i buken är ett s.k. påsittande skott, vilket innebär att pipmynningen varit i kontakt eller i det närmaste kontakt med kroppen. Övriga skott har inte kunnat avståndsbedömas.
Läs mer -
Anne-Marie Bergström vikarierande Jämo
Regeringen har i dag utsett kammaråklagare Anne-Marie Bergström till vikarierande Jämställdhetsombudsman.
Läs merRegeringen har i dag utsett kammaråklagare Anne-Marie Bergström till vikarierande Jämställdhetsombudsman.
Anne-Marie Bergström har varit åklagare sedan 1974 och har de senaste åren arbetat med relationsvåld på Söderorts åklagarkammare i Stockholm.
Läs mer