Aktuella pressmeddelanden
-
Skärpt straff i HD för grovt rattfylleri och grovt vållande till annans död
Högsta domstolen skärper straffet för en man som kraftigt alkoholpåverkad kört på ett litet barn och därigenom vållat barnets död.
Läs merHögsta domstolen skärper straffet för en man som kraftigt alkoholpåverkad kört på ett litet barn och därigenom vållat barnets död.
I hovrätten dömdes mannen till fängelse i två år och sex månader. Riksåklagaren överklagade domen till Högsta domstolen och yrkade att straffet skulle skärpas. Högsta domstolen dömer nu föraren till fängelse i tre år. Riksåklagarens kommentar: Riksåklagarens skäl för att överklaga hovrättens dom var att lagstiftaren genom olika lagändringar markerat en strängare syn på den här typen av brott. Samtidigt har den nya synen inte fått något tydligt genomslag i domstolarnas sätt att döma. I enlighet med riksåklagarens överklagande innebär Högsta domstolens dom en påtaglig straffskärpning i jämförelse med tidigare praxis.
Läs mer -
Åtal mot Quick i Asplundärendet läggs ned
Chefsåklagaren Jonas Almström vid Internationella åklagarkammaren i Göteborg har idag beslutat att lägga ned åtalet mot Sture Bergwall (tidigare Thomas Quick) för mordet på Johan Asplund 1980.
Läs merChefsåklagaren Jonas Almström vid Internationella åklagarkammaren i Göteborg har idag beslutat att lägga ned åtalet mot Sture Bergwall (tidigare Thomas Quick) för mordet på Johan Asplund 1980.
Målet är en följd av den resningsansökan som Bergwall beviljades av hovrätten för Nedre Norrland den 18 januari 2012 där Bergwall ändrat sin inställning från ett erkännande till ett förnekande. -Beslutet är en naturlig följd efter granskningen av bevisläget i målet. De två huvudsakliga bevisen som har med Bergwalls iakttagelser av Johans kropp att göra och som ansetts vara så unika att endast en gärningsman kunnat känna till dem har fått ett minskat bevisvärde. Dessutom faller en del av stödbevisningen bort eller har försvagats kraftfullt. I det läget skulle en förnyad prövning mot Bergwall för mordåtalet inte hålla i domstol. Åtalet läggs därför ned, säger chefsåklagare Jonas Almström.
Läs mer -
RÅ överklagar dom om grovt narkotikabrott
En person dömdes av tingsrätt och hovrätt till fängelse i ett år och nio månader för narkotikabrott av normalgraden. Riksåklagaren yrkar att den tilltalade ska dömas för grovt narkotikabrott.
Läs merEn person dömdes av tingsrätt och hovrätt till fängelse i ett år och nio månader för narkotikabrott av normalgraden. Riksåklagaren yrkar att den tilltalade ska dömas för grovt narkotikabrott.
En person åtalades för grovt narkotikabrott för att ha förvärvat drygt 87 gram kokain för att sälja det vidare. Såväl tingsrätt som hovrätt dömde den tilltalade för narkotikabrott av normalgraden till fängelse i ett år och nio månader. Riksåklagaren har överklagat domen och yrkat att Högsta domstolen ska döma den tilltalade för grovt narkotikabrott till ett längre fängelsestraff. Högsta domstolen har i fyra domar under 2011 slagit fast att frågor om rubricering och straffvärde vid narkotikabrott ska bestämmas med hänsyn till samtliga relevanta omständigheter, inte enbart art och mängd narkotika, vilket tidigare ofta var fallet. Högsta domstolen har också slagit fast att det grova narkotikabrottet främst ska vara förbehållet sådana allvarliga gärningar som ingår i en organiserad narkotikahandel med inriktning på att i vinningssyfte sprida missbruk och utnyttja missbrukarnas beroende. Trots de riktlinjer som ges i dessa domar är det för en enhetlig och förutsebar rättstillämpning angeläget att Högsta domstolen prövar fler mål angående rubricering och straffvärdebedömning i narkotikamål. Det vore värdefullt att få Högsta domstolens syn på hur ett fall som det är aktuella, och som är relativt vanligt förekommande, där en person i vinningssyfte tagit befattning med en relativt stor mängd kokain, men där brottet inte varit del av en organiserad narkotikahandel, ska rubriceras.
Läs mer -
Uppdaterad handbok om fridskränkningsbrott
Handboken som behandlar brotten grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning har uppdaterats. Bland annat har ny praxis av betydelse lagts till.
Läs merHandboken som behandlar brotten grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning har uppdaterats. Bland annat har ny praxis av betydelse lagts till.
Utredningar om fridskränkningsbrotten har två särskilda bevissvårigheter: de begås nästan alltid bakom hemmets stängda dörrar och de begås mot en närstående. Handboken om fridskränkningsbrotten syftar till att ge stöd ochvägledning till åklagarna vid handläggning av dessa brott. Handboken från 2006 har uppdaterats i mars 2012 bland annat genom att ny praxis av betydelse har lagts till. Även Fridskränkningsutredningens betänkande från 2011 har beaktats. Fridskränkningsbrotten Brotten grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning regleras i brottsbalken 4:4a. Grov fridskränkning innebär att någon begår upprepade våldsbrott, sexualbrott eller brott mot frihet och frid mot en närstående eller tidigare närstående person, om brotten inneburit en upprepad kränkning av personens integritet och syftat till att allvarligt skada personens självkänsla. Grov kvinnofridskränkning är en specialregel, där den som utfört gärningarna är en man och där den kränkta personen är en kvinna som gärningsmannen är eller har varit gift med, eller bor eller har bott ihop med under äktenskapsliknande förhållanden.
Läs mer -
Högsta domstolen har i dag meddelat dom i ett mål om försök till mord med ett samurajsvärd
Mannen dömdes av tingsrätten och hovrätten till fängelse i åtta år för försök till mord på sin sambo. Högsta domstolen dömer honom nu för synnerligen grov misshandel till fängelse i fem år.
Läs merMannen dömdes av tingsrätten och hovrätten till fängelse i åtta år för försök till mord på sin sambo. Högsta domstolen dömer honom nu för synnerligen grov misshandel till fängelse i fem år.
Paret, som hade ett gott förhållande, hade tittat på film och druckit vin, han mycket och hon måttligt. Kvällen avslutades med att hon gick och la sig medan han satt kvar. Sent på natten höggs hon flera gånger med ett samurajsvärd. Ingen minns vad som utlöste våldet. Mannen har förklarat händelsen med att kvinnan måste ha gått in till honom och väckt honom, och att han då i ett förvirrat tillstånd trott sig angripen och därför försvarat sig med svärdet, ett prydnadsvapen, som stod uppställt bredvid honom. Varken tingsrätten eller hovrätten fann det bevisat att mannen handlade med vett och vilja (uppsåt), men domstolarna ansåg att det inte heller krävdes eftersom han hade berusat sig frivilligt. Högsta domstolen har emellertid i ett annat mål, där dom meddelades i september förra året, slagit fast att den som är berusad måste ha uppsåt på samma sätt som andra för att kunna dömas för ett brott som förutsätter uppsåt. Den principen har tillämpats också i detta mål. Högsta domstolen kommer fram till att det är bevisat att mannen hade uppsåt till en mycket allvarlig misshandel men inte till att döda sin sambo. Det kan visserligen ha varit så, menar domstolen, att mannen i sitt förvirrade tillstånd trodde att han var angripen av någon, men han använde alldeles för mycket våld och han borde också ha kunnat lugna ned sig och tänka efter. Därför ska han dömas för synnerligen grov misshandel till fängelse i fem år. I domen behandlar Högsta domstolen viktiga frågor om hur man bör se på bevisningen när det gäller uppsåt. Högsta domstolen berör de särskilda problem som gäller uppsåt hos berusade eller psykiskt störda personer samt vad som gäller om bevisning när den tilltalade invänder att han eller hon missuppfattade situationen.
Läs mer -
Årsrapport för Polismålsenheten
Riksenheten för polismål sammanfattar i en årsrapport verksamheten vid enheten under 2011. Handläggningstiden har minskat under året trots att inflödet av ärenden ökat.
Läs merRiksenheten för polismål sammanfattar i en årsrapport verksamheten vid enheten under 2011. Handläggningstiden har minskat under året trots att inflödet av ärenden ökat.
Under den senaste treårsperioden har antalet inkomna brottsmisstankar till Riksenheten ökat från 7 285 år 2009 till 8 162 år 2011. Antalet avslutade brottsmisstankar 2011 var 8445 stycken, dvs. fler än vad som kom in. Under året har både polisens och åklagarnas ärendebalanser kunnat minskas betydligt och trots balansavarbetningen har åklagarnas handläggningstider kunnat kortas. Ny organisation ger snabbare utredningar Skälet till de förbättrade resultaten är till stor del att polisen den 1 januari 2011 inrättade en ny organisation för internutredningar som inneburit att polis och åklagare nu har likformiga organisationer. Därmed har möjligheterna ökat att effektivisera verksamheten. Under året inrättades en funktion på både polis- och åklagarsidan för att bereda ärenden som inte bör leda till utredning - främst eftersom de inte avser brott. Genom att hantera dessa ärenden snabbt har mer tid skapats till övriga ärenden, vilket kortar handläggningstiderna och ökar kvaliteten. För få eller för många åtal? Få anmälningar mot poliser leder till åtal, och relativt sett färre åtal mot poliser leder till fällande domar. I syfte att förklara varför det ser ut så innehåller rapporten en beskrivning av hur ärendeinflödet till Riksenheten ser ut, vad som är ett brott när det handlar om tjänstefel samt andra speciella omständigheter som präglar anmälningar och utredningar mot poliser. I rapporten finns också redogörelser för ett antal utredningar och domstolsavgöranden under 2011. Vidare finns en mer fördjupad beskrivning av två ärendetyper: försvunna föremål hos polisen samt biljakter.
Läs mer -
Anhållen i Malmö skäligen misstänkt för medhjälp till mord
Åklagare bekräftar att en person anhållits som skäligen misstänkt för medhjälp till mord under onsdagen. Misstankarna rör dödsskjutningen på Fosievägen i Malmö den 31 januari.
Läs merÅklagare bekräftar att en person anhållits som skäligen misstänkt för medhjälp till mord under onsdagen. Misstankarna rör dödsskjutningen på Fosievägen i Malmö den 31 januari.
-Anhållandet idag är naturligtvis ett viktigt steg i utredningen av dödskjutningen den 31 januari. Förhör har inletts men då utredningen just nu är inne i ett känsligt läge kan jag inte berätta mer just nu, säger kammaråklagare Anna Palmqvist.
Läs mer -
Åtal för branden på Potatisåkern i Malmö i november 2007
Idag väcks åtal vid Malmö tingsrätt mot tre personer i chefsbefattning på Skanska och en skorstensfejarmästare vid Sotarna Malmö.
Läs merIdag väcks åtal vid Malmö tingsrätt mot tre personer i chefsbefattning på Skanska och en skorstensfejarmästare vid Sotarna Malmö.
Åtalet avser grov allmänfarlig vårdslöshet i samband med byggandet av bostadsområdet Potatisåkern år 1995. Enligt utredningen har rökkanaler till braskaminer, som installerades i det översta våningsplanet, saknat förskrivet brandskydd. Personerna på Skanska åtalas för att på olika sätt ha medverkat till att den felaktiga installationen gjordes medan skorstensfejarmästarens ansvar består i att han godkänt installationen. Branden inträffade den 26-27 november 2007. I samband med eldning i en braskamin överhettades en rökkanal, vilket förorsakade enbrandpå vinden som spred sig. Branden föranledde att ett drygt femtital personer fick evakueras. Reparationskostnaderna översteg 100 miljoner kronor. I samband med åtalat väcks också talan om företagstbot på 10 miljoner kronormot företaget Skanska. Företaget har enligt utredningen inte haft tillräcklig kontroll och brottet har begåtts av personer i ledande ställning med särskilt ansvar för brandsäkerhet.
Läs mer -
Åtal i uppmärksammat andeutdrivningsärende
dag åtalas en styvmamma och en pappa vid Borås tingsrätt för att ha utsatt en 12-årig flicka för en mängd övergrepp på grund av föreställningen att hon varit en häxa.
Läs merdag åtalas en styvmamma och en pappa vid Borås tingsrätt för att ha utsatt en 12-årig flicka för en mängd övergrepp på grund av föreställningen att hon varit en häxa.
Styvmamman sitter häktad i väntan på rättegången. Flickan har enligt sin berättelse utsatts för bland annat olaga frihetsberövande genom inlåsning, hopbundna fötter, misshandel genom att vid tortyrliknande förhör bränts med en glödgad kniv samt olika våldsamma riter och andeutdrivningar. En del av utdrivningarna har letts av andliga ledare och därför åtalas samtidigt en pastor hemmahörande i Borås för olika brott. Fler åtal är att vänta i ärendet. - Det är även en pastor i Malmö som är misstänkt och för närvarande befinner sig utomlands, förklarar kammaråklagare Daniel Larson. - Flickan berättar om mer eller mindre dagliga kränkningar som hon fått utstå. Hon har varit fången i sitt eget hem och tvingats till olika saker under flera månaders tid. Till exempel har hon inte fått komma närheten av sina småsyskon eller vidröra saker i bostaden för de har trott att hon smittar ondska. - Tyvärr är hon nog inte ensam. Vi hoppas att det härfallet kan ge uppmärksamhet åt problematiken och att fler liknande fall kommer till polisens kännedom. Vi befarar att det finns ett mörkertal,säger Daniel Larson. Kammaråklagare Daniel Larson kommer finnas tillgänglig för kommentarerpå telefonefter kl. 14.00 i dag då åtalet kommer lämnas in.
Läs mer -
Förtroendet för åklagarna oförändrat
Förtroendet för Åklagarmyndigheten ligger på oförändrad nivå sedan förra året. 5 av 10 svenskar har stort förtroende för åklagarna, visar den Nationella trygghetsundersökningen, NTU, som Brottsförebyggande rådet presenterade i går.
Läs merFörtroendet för Åklagarmyndigheten ligger på oförändrad nivå sedan förra året. 5 av 10 svenskar har stort förtroende för åklagarna, visar den Nationella trygghetsundersökningen, NTU, som Brottsförebyggande rådet presenterade i går.
-Det är positivt att förtroendet har ökat de senaste åren och att det nu ligger på en relativt hög nivå, säger riksåklagare Anders Perklev. Förtroende för myndigheten byggs långsiktigt genom korrekta beslut i den dagliga verksamheten, effektiva arbetsformer och ett professionellt bemötande. Detta är frågor som vi ständigt arbetar med att utveckla. -Däremot ska vi aldrig ta hänsyn till opinionsbildning vid beslut i enskilda ärenden. Sedan Brå startade mätningar i sin Nationella trygghetsundersökning (NTU) 2006 har andelen svenskar med stort förtroende för åklagare ökat från drygt 40 % till 51 %.
Läs mer -
Årsredovisning för 2011
I myndighetens årsredovisning för 2011 framgår att Åklagarmyndigheten redovisar goda resultat och en god måluppfyllelse för det gångna året.
Läs merI myndighetens årsredovisning för 2011 framgår att Åklagarmyndigheten redovisar goda resultat och en god måluppfyllelse för det gångna året.
Den genomsnittliga tiden för att hantera ärenden har kortats och andelen ännu inte avgjorda ärenden har minskat till att omfatta endast 2,7 procent av samtliga inkomna ärenden under året. Det framgår också bland annat att myndighetens arbetsmiljöenkät för 2011 visar att medarbetarna till stor del är nöjda med sin arbetssituation, något som är vikigt för den långsiktiga kompetensförsörjningen inom myndigheten. Åklagarmyndighetens årsredovisning för 2011 har idag överlämnats till regeringen.
Läs mer -
Häktningsförhandling klar i Tullingemord
Den misstänkte mannen har nu häktats på sannolika skäl misstänkt för mord i två fall.
Läs merDen misstänkte mannen har nu häktats på sannolika skäl misstänkt för mord i två fall.
Under lördag eftermiddaggenomfördes häktningsförhandlingen mot den person som tidigare i veckan greps misstänkt för dubbelmordet i Tullinge. - Den misstänkte mannen har nu häktats på sannolika skäl misstänkt för mord i två fall. Mannen förnekar brott. Nu fortsätter utredningsarbetet med bland annat ett flertal planerade förhör och analyser av teknisk bevisning, säger kammaråklagare Hanna Lemoine.
Läs mer -
Misstänkt för Tullingemord begärd häktad
Den person som tidigare greps misstänkt för dubbelmordet i Tullinge har nu under eftermiddagen begärts häktad.
Läs merDen person som tidigare greps misstänkt för dubbelmordet i Tullinge har nu under eftermiddagen begärts häktad.
- Den person som begärts häktad för dubbelmordet är son till ett av offren. Den misstänkte förnekar brott. I nuläget finns ingen ytterligare information att lämna i ärendet mer än att häktningsförhandling kommer att hållas under lördag eftermiddag, säger kammaråklagare Hanna Lemoine.
Läs mer -
Riksåklagarmöte för Östersjöstaterna
Tio riksåklagare har diskuterat bland annat det gemensamma problemet med seriebrottslighet i Östersjöregionen och enats om en gemensam strategi för att bekämpa sådan brottslighet.
Läs merTio riksåklagare har diskuterat bland annat det gemensamma problemet med seriebrottslighet i Östersjöregionen och enats om en gemensam strategi för att bekämpa sådan brottslighet.
Under onsdag och torsdag den 15-16 februari stod den svenska riksåklagaren Anders Perklev värd för den 15:e konferensen med riksåklagare från Östersjöregionen. Samarbetet omfattar Sverige, Finland, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Tyskland, Danmark, Norge och Ryssland. Samarbetet är ett viktigt komplement till samarbetet inom EU, eftersom det även omfattar Norge och Ryssland som inte är medlemmar av EU. Riksåklagarna diskuterade bland annat det gemensamma problemet med seriebrottslighet, exempelvis stöldligor. I nuläget hanteras brotten ibland endast på lokal nivå, utan att man identifierar kopplingar och det större mönstret för brottsligheten. Vid mötet enades riksåklagarna om en gemensam strategi för att bekämpasådan brottslighet och underströk även behovet av att gemensamt försöka komma åt de kriminella vinsterna av dessa brott. Vid mötetbeslutade riksåklagarna också om de fortsatta formerna för samarbetet i Östersjöregionen och för hur dessa möten i framtiden ska förberedas och genomföras för att leda till verklig nytta för brottsbekämpningen i regionen.
Läs mer -
Presentkort är inte brott
Hamburgerkedjan Max begick inte brott när man skickade presentkort till riksdagsledamöter.
Läs merHamburgerkedjan Max begick inte brott när man skickade presentkort till riksdagsledamöter.
"Min bedömning är att förfarandet i allt väsentligt får uppfattas som en, möjligen mindre lämplig, marknadsföringsåtgärd", skriver överåklagare Gunnar Stetler vid Riksenheten mot korruption i sitt beslut. Förundersökning inleds därför inte.
Läs mer -
Häktning senast lördag för Tullingemord
Åklagaren kan bekräfta att en person gripits som misstänkt för dubbelmordet i Tullinge. Personen ska begäras häktad senast lördag klockan 12.00. Innan dess kan åklagaren inte lämna någon information.
Läs merÅklagaren kan bekräfta att en person gripits som misstänkt för dubbelmordet i Tullinge. Personen ska begäras häktad senast lördag klockan 12.00. Innan dess kan åklagaren inte lämna någon information.
-Allmänheten har bidragit med uppgifter som varit värdefulla för oss och det hoppas jag att man fortsätter med. I övrigt kan jag inte lämna någon information om ärendet just nu, säger kammaråklagare Hanna Lemoine.
Läs mer -
HD-dom innebär ingen kränkning av Europakonventionen
Högsta domstolen i Sverige kränkte inte yttrandefriheten när den 2006 fällde fyra män för hets mot folkgrupp, slår Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna fast i en dom.
Läs merHögsta domstolen i Sverige kränkte inte yttrandefriheten när den 2006 fällde fyra män för hets mot folkgrupp, slår Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna fast i en dom.
År 2006 åtalades och dömdes fyra personer för hets mot folkgrupp. De hade bland eleverna på enskola spridit flygblad som innehöll uttalandenom homosexuella. Målet gälldebland annatom åtalet innebar en kränkning av deras yttrandefrihet enligt Europakonventionen. I sin dom fäste Högsta domstolen avgörande vikt vid attde fyra tagit sig in på skolan utan att ha rätt att vistas där och att dedelat ut flygbladen utan att eleverna kunnat ta ställning till om de ville ta del av uttalandena eller inte. Europadomstolensbeslut På begäran av de dömda har fallet tagits upp i Europadomstolen, som meddelat dom den 9 februari 2012. Enligt Europadomstolen föreligger det inte någon kränkning av Europakonventionen. Konklusionen är att ingripandet mot dem är rimligt med hänsyn till interesset av att skydda andra personers integritet. Enjämförelse En jämförelse kan göras med detså kallade pastor Gren-fallet från 2005. Där kom Högsta domstolen till slutsatsen att det förelågen kränkning av Europakonventionen, bland annat med hänsyn till reglernaom religionsfrihet.Här var också åhörarna frivilliga gudstjänstbesökare.
Läs mer -
Friande dom för misstänkt mordförberedelse av Lars Vilks överklagas
Åklagren överklagar tingsrättens friande dom mot de tre män som misstänks för förberedelse till mord av konstnären Lars Vilks.
Läs merÅklagren överklagar tingsrättens friande dom mot de tre män som misstänks för förberedelse till mord av konstnären Lars Vilks.
-Jag tycker att detta behöver prövas i ytterligare en instans. Tingsrätten har i sin dom konstaterat att omständigheterna talar för att de tre åtalade planerade att sammanträffa med konstnären Lars Vilks på det sätt som åtalet beskriver. Samtidigt efterfrågar tingsrätten om det finns något alternativ till den beskrivningen. Då det inte i utreningen framkommit några andra alternativ än att det faktiskt handlar om förberedelse till mord anser jag att bevisen därför är tillräckliga för en fällande dom, säger vice chefsåklagare Agnetha Hilding Qvarnström vid åklagarkammaren för säkerhetsmål. Det var i samband med en konstfestival i Göteborg i höstas som de tre männen greps misstänkta för förberedelse till terrorbrott. Rubriceringen ändrades senare till förberedelse till mord.
Läs mer -
Fängelsestraff för misshandlande krogvakter
Sex av tolv åtalade krogvakter fälldes i dag i Göteborgs tingsrätt i ärendet som gäller misshandel på nattklubbar. Kammaråklagare Ann-Sofie Prahl ger en kommentar.
Läs merSex av tolv åtalade krogvakter fälldes i dag i Göteborgs tingsrätt i ärendet som gäller misshandel på nattklubbar. Kammaråklagare Ann-Sofie Prahl ger en kommentar.
Två tidigare vaktchefer döms, den ene för tre fall av misshandelochvållande till kroppsskadasamt förgrovt skattebrott till fängelse i fyra år och sex månader och den andre för tre fall avmisshandel till fängelse i sex månader. Fyra andra personerdöms också för misshandel, till straff som varierar mellan fängelse i tre månader och villkorlig dom i förening med samhällstjänst. De sex personer som frikänns helt har enbart varit åtalade för ett misshandelsbrott vardera. -Jag är i huvudsak nöjd med domen. De som har haft en central roll och som varit drivande har ställts till ansvar för flera fall av misshandel och dömts till fängelsestraff. Däremot har tingsrätten bedömt att det endast är brott av normalgraden att sparka på personer som ligger ned och har handfängsel, och det är en uppfattning som jag definitivtinte delar, säger kammaråklagare Ann-Sofie Prahl.
Läs mer -
Dom mot ordningsvakter
I dag den 26 januari faller domen mot 12 krogvakter som åtalats för flera fall av misshandel på nattklubbar i Göteborg.
Läs merI dag den 26 januari faller domen mot 12 krogvakter som åtalats för flera fall av misshandel på nattklubbar i Göteborg.
Domenmeddelas av Göteborgs tingsrättklockan 14.00. Kammaråklagare Ann-Sofie Prahl finns tillgänglig för kommentarer klockan 15.00-17.00 på telefon 010-562 70 39.
Läs mer -
Åtalet för förberedelse till mord på Lars Vilks ogillas
De tre männen döms för brott mot knivlagen.
Läs merDe tre männen döms för brott mot knivlagen.
Vice chefsåklagare Agnetha Hilding Qvarnström kan i nuläget inte ge någon kommentar till domen. Nästa vecka kommer hon att kunna kommentera domen närmare.
Läs mer -
34-årig man dömd till livstids fängelse för grovt folkrättsbrott
Mannen döms för grovt folkrättsbrott under kriget på Balkan. Han har bland annat deltagit i en massaker på 41 albaner i byn Cuska i Kosovo år 1999.
Läs merMannen döms för grovt folkrättsbrott under kriget på Balkan. Han har bland annat deltagit i en massaker på 41 albaner i byn Cuska i Kosovo år 1999.
Stockholms tingsrätt dömde idag en 34-årig kosovoserb för grovt folkrättsbrott tilllivstids fängelse. Förundersökningen har pågått sedan 2008. Det har varit en omfattande förundersökning med ett stort antal resor. Samarbete och samverkan har skett med en rad utländska myndigheter och institutioner. Förundersökningen har utförts med biträde av Rikskriminalpolisens krigsbrottskommission. Gripandet av den nu dömde skedde i början av april 2010. Rättegången inleddes i september 2011 och avslutades under december 2011. Under denna rättegången hördes drygt 10 målsäganden och en rad vittnen. Kammaråklagare Lars Hedvall, Internationella åklagarkammaren i Stockholm: - Efter att ha mycket översiktligt gått igenom domen kan jag konstatera att tingsrätten i huvudsak har delat åklagarsidans bedömningar. - Detta är en viktig dom i kampen mot folkrättsbrott och i våra strävanden att Sverige inte ska vara en fristad för krigsförbrytare. Vi får nu gå igenom domen på djupet för att kunna analysera och dra slutsatser ur denna, inför en eventuellt kommande hovrättsförhandling. Eventuellt överklagande ska lämnas in senast den 10 februari 2012.
Läs mer -
Riksåklagaren begär att Högsta domstolen prövar frågan om när ett vapenbrott ska anses som grovt
Riksåklagaren överklagar en dom från Hovrätten för Nedre Norrland mot en person i Sandviken med kopplingar till MC-miljö. Under 2011 åtalades mannen för grovt vapenbrott. Tingsrätten gick på åklagarens linje och dömde mannen till 10 månadersfängelse.
Läs merRiksåklagaren överklagar en dom från Hovrätten för Nedre Norrland mot en person i Sandviken med kopplingar till MC-miljö. Under 2011 åtalades mannen för grovt vapenbrott. Tingsrätten gick på åklagarens linje och dömde mannen till 10 månadersfängelse.
Domen överklagades och hovrätten bedömde brottet vara av normalgraden och sänkte straffet till 5 månaders fängelse. Riksåklagaren yrkar nu att Högsta domstolen ska ändra hovrättens dom och döma den tilltalade för grovt vapenbrott och skärpa fängelsestraffet. - Inom åklagarväsendet har vi sedan tidigare uppmärksammat behovet av att få en prövning i Högsta domstolen av frågan om gränsdragningen mellan vapenbrott av normalgraden och grovt vapenbrott. Det mål som nu överklagas gäller innehav av en pistol och ett hagelgevär i bostaden. Jag anser att innehav av pistoler och revolvrar som saknar eller har ett ytterst begränsat lagligt användningsområde ska bedömas som grovt vapenbrott eftersom de är av sådant slag att det kan befaras att de kommer till brottslig användning. Till detta kommer att antalet anmälda fall av grova våldsbrott där skjutvapen använts har ökat mycket kraftigt under åren 2007-2011 enligt preliminär statistik från BRÅ. Målet lämpar sig väl för en prövning av Högsta domstolen. Enligt min mening bör inte det lagstiftningsarbete som pågår rörande vapenlagstiftningen hindra en sådan prövning, säger riksåklagare Anders Perklev.
Läs mer -
RÅ överklagar dom om smuggling av kat
En person har åtalats och dömts för att ha smugglat in drygt 30 kilo kat till Sverige. Hovrätten bestämde påföljden till fängelse i fyra månader. Riksåklagaren har överklagat domen och yrkat att HD ska bestämma fängelsestraffet till fem månader.
Läs merEn person har åtalats och dömts för att ha smugglat in drygt 30 kilo kat till Sverige. Hovrätten bestämde påföljden till fängelse i fyra månader. Riksåklagaren har överklagat domen och yrkat att HD ska bestämma fängelsestraffet till fem månader.
HD har slagit fast att straffvärdet ska bestämmas med hänsyn till samtliga relevanta omständigheter, inte enbart arten och mängden narkotika. I det härmålet är det dock främst art och mängd narkotika som är kända. Därför finns det, enligt riksåklagaren, inteskäl att frångå gällande praxis som är baserad på art och mängd. Enligt den praxis som finnsmotsvarar straffvärdet fängelse i fem månader.
Läs mer -
"Djurrättsaktivist" dömd till fängelse
Mannen stod åtalad för 17 fall av grovt olaga hot och en mordbrand. Han döms till fängelse i 3 år och 6 månader.
Läs merMannen stod åtalad för 17 fall av grovt olaga hot och en mordbrand. Han döms till fängelse i 3 år och 6 månader.
Brotten hade riktats mot personer på olika platser i Sverige som är involverade i pälsdjurshantering, men också mot butiksinnehavare som säljer päls eller pälsartiklar samt mot restauranger. Göteborgs tingsrätt dömde den i dag 22-årige mannen för bl.a. mordbrand, två grova olaga hot och 15 olaga hot. Vice chefsåklagare Mats Eriksson på Göteborgs åklagarkammare: - Spontant är jag nöjd med tingsrättens domslut även om jag hade pläderat för ett något längre straff. - Jag kommer nu att noga att läsa tingsrättens dom och ta del av de skäl som anförs för bedömningen av åtalad mordbrand, liksom för det stora antalet åtalade grova olaga hot mot enskilda butiksägare och andra med anknytning till pälsdjursnäringen. - Det är tillfredställande att denna allvarliga brottslighet har kunnat klaras upp, mycket tack vare ett bra polisarbete.
Läs mer -
Storskalig smuggling av alkohol – 87 åtalas
Närmare 90 personer som på olika sätt misstänks för att vara involverade i storskalig smuggling av alkohol åtalas i dag vid Sundsvalls tingsrätt.
Läs merNärmare 90 personer som på olika sätt misstänks för att vara involverade i storskalig smuggling av alkohol åtalas i dag vid Sundsvalls tingsrätt.
Förutom Åklagarmyndigheten har även Tullverket, Skatteverket, Kronofogden och Polismyndigheten Västernorrland varit med i utredningen. Ärendet handlar om storskalig smuggling av alkohol dels på traditionellt vis genom att köpa alkohol i Tyskland, transportera den över Öresundsbron eller via färjetrafiken i Helsingborg och sedan sälja den vidare. Dels genom transporter av alkohol som beställts via internet bland annat genom fiktiva namn och som genom fraktbolag transporterats till Sverige. Köparna av alkoholen har främst funnits i Västernorrland. En del av alkoholen har även körts vidare till Norge för att säljas där. Utredningen har pågått i cirka 8 månader och förundersökningsprotokollet omfattar mer än 10000 sidor. Utredningen resulterar nu i att ett 30-tal personer åtalas för smuggling, alternativt medhjälp till smuggling. Dessutom åtalas ett 40-tal personer för olovlig befattning med smuggelgods. Utredningen har kommit fram till att det finns fem misstänkta huvudmän, som samtliga nu åtalas för grovt smugglingsbrott. - En stor del av smugglingsverksamheten har styrts tillsammans och i samförstånd mellan i huvudsak tre personer. De här personerna har själva smugglat, men också i stor utsträckning anlitat andra personer som smugglat på deras uppdrag, säger Karin Everitt, Åklagarmyndigheten. De åtalade är i åldrarna 20-66 år. Volymen av alkohol som förts in i landet uppgår till över 195 000 liter öl, drygt 7000 liter vin och drygt 1700 liter sprit.
Läs mer -
Åtal väckt mot 12 personer med kopplingar till Hells Angels
Det var den 6 september 2011 utanför restaurang El Cocodrilo i Stockholm som en större grupp personer angrep en annan grupp, båda med kopplingar till MC-miljön.
Läs merDet var den 6 september 2011 utanför restaurang El Cocodrilo i Stockholm som en större grupp personer angrep en annan grupp, båda med kopplingar till MC-miljön.
-Åtalet gäller grov misshandel mot 12 män mellan 21 och 45 år, där samtliga åtalade har anknytning till organisationen Hells Angels MC och dess supportergrupp Red & White Crew, säger Malin Palmgren kammaråklagare vid City åklagarkammare. Rättegången startar den 23 januari i Stockholms tingsrätt och förväntas pågå fram till den 23 februari. Åklagare finns tillgängliga via telefon för mer information klockan 10-12 idag.
Läs mer -
Fler åtal för grovt förtal
Utvecklingscentrum Stockholm vid Åklagarmyndigheten har under 2011 genomfört en tillsyn av åklagarnas hantering av ärekränkningsbrott och brott mot personuppgiftslagen (PUL).
Läs merUtvecklingscentrum Stockholm vid Åklagarmyndigheten har under 2011 genomfört en tillsyn av åklagarnas hantering av ärekränkningsbrott och brott mot personuppgiftslagen (PUL).
Utvecklingscentrum Stockholm vid Åklagarmyndigheten har under 2011 genomfört en tillsyn av åklagarnas hantering av ärekränkningsbrott och brott mot personuppgiftslagen (PUL). Efter tillsynen har det tagits fram rekommendationer. Ett förväntat utfall av rekommendationerna är framför allt att åstadkomma en ännu mer enhetlig praxis inom landet och tydliggöra när allmänna åtal ska väckas. Ärekränkningsbrott, det vill säga grovt förtal, förtal och förolämpning, är i princip så kallade målsägandebrott. Detta innebär som huvudregel att sådana brott inte får åtalas av andra än den som blivit utsatt för brottet (enskilt åtal). Det finns dock ett visst utrymme för åklagare att väcka allmänna åtal. Utvecklingscentrum Stockholm vid Åklagarmyndigheten har under 2011 granskat och därefter tagit fram rekommendationer för åklagarnas handläggning av anmälningar om ärekränkningsbrott och brott mot PUL. I tillsynsrapporten konstateras bland annat att de allmänna åtal som väckts för grovt förtal och förtal under 2009 och 2010 uppgår till 40 fall, att det väckts förhållandevis många allmänna åtal för förolämpning och att det finns skäl att se över beslutsmotiveringarna. - Anledningen till att tillsynen genomfördes är att det finns en särskild åtalsprövningsregel, som innebär att åklagarna har stor möjlighet att påverka när ett åtal för ärekränkningsbrott ska väckas; ett beslut som inte blir föremål för domstolsprövning, säger överåklagare Thomas Häggström vid Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Stockholm. - Ett förväntat utfall av rekommendationerna är att antalet allmänna åtal för grovt förtal kommer öka något, men att de allmänna åtalen för förolämpning kommer minska, uppger Thomas Häggström.
Läs mer -
Misstänkt ofredande i Uppsala
I förundersökningen om ofredande, där en 10-årig pojke ska ha lämnats utanför Fyrishov av sin pappa under lördagskvällen den 7 januari 2012, har uppgifter framkommit om vem pappan och pojken är via tips till Polisen.
Läs merI förundersökningen om ofredande, där en 10-årig pojke ska ha lämnats utanför Fyrishov av sin pappa under lördagskvällen den 7 januari 2012, har uppgifter framkommit om vem pappan och pojken är via tips till Polisen.
Under tisdagen den 9 januari har Polisen hållit ett antal förhör med personer som har uppgifter att lämna i ärendet. Uppgifterna som hittills framkommit pekar mot att det kan finnas en annan förklaring till varför pojken befann sig utanför Fyrishov vid den aktuella tidpunkten än vad som massmedia tidigare rapporterat om. För närvarande finns ytterligare förundersökningsåtgärder att vidta för att klargöra vad det var som hände. Dessa utredningsåtgärder kommer att genomföras så snart det är möjligt. I nuläget kan ingen ytterligare information lämnas i ärendet med hänsyn till att alla förhör ännu inte är hållna.
Läs mer -
Gott utgångsläge för fortsatt utredning i ärendet med den bortrövade 25-åringen
Idag genomfördes häktningsförhandlingarna i Uppsala tingsrätt mot den man och kvinna som tidigare anhållits med anledning av den 25-åriga studentens försvinnande i Uppsala. De båda anhållna häktades på sannolika skäl misstänkta för människorov.
Läs merIdag genomfördes häktningsförhandlingarna i Uppsala tingsrätt mot den man och kvinna som tidigare anhållits med anledning av den 25-åriga studentens försvinnande i Uppsala. De båda anhållna häktades på sannolika skäl misstänkta för människorov.
Häktningsförhandlingarna genomfördes efter yrkande från åklagaren bakom stängda dörrar. - I den första fasen av utredningen handlade det framför allt om att rädda liv och hitta den försvunne personen och vi fick god hjälp via tips från allmänheten. När personen väl återfunnits och de misstänkta häktats går utredningen nu in i en ny fas. I dagsläget finns alltså två häktade och en anhållen i det här ärendet men vi kan fortfarande inte utesluta att det finns ytterligare personer inblandade. Av utredningstekniska skäl kan vi just nu inte gå ut med mer information i ärendet. Vi kan dock säga så mycket som att vi anser oss ha ett gott utgångsläge för den fortsatta utredningen, säger kammaråklagare Lars Hedvall.
Läs mer -
Presskonferens i Uppsala
Presskonferensen äger rum efter förmiddagens häktningsförhandlingar gällande misstänkt människorov.
Läs merPresskonferensen äger rum efter förmiddagens häktningsförhandlingar gällande misstänkt människorov.
Med anledning av den pågående förundersökningen angående människorov kommer häktningsförhandlingar att äga rum torsdag 5 januari kl. 09.00 och 10.00 vid polishuset i Uppsala. Media inbjudes till presskonferens i polishuset kl 13.00. Presslegitimation ska visas upp. Kammaråklagare Lars Hedvall kommer att finnas tillgänglig för frågor på presskonferensen.
Läs mer -
Försvunna 25-åringen återfunnen
Efter ett mycket omfattande utrednings- och spaningsarbete har i dag vid 13-tiden den försvunna 25-åriga mannen hittats.
Läs merEfter ett mycket omfattande utrednings- och spaningsarbete har i dag vid 13-tiden den försvunna 25-åriga mannen hittats.
Han mår efter omständigheterna väl. I samband med att 25-åringen hittades greps även en man misstänkt för delaktighet. Med beaktande av utredningsläget kan för närvarande inte någon ytterligare information lämnaskring anträffandet av 25-åringen. Vi hänvisar tillpresskonferensen somär planeradatt äga rum undermorgondagen efter häktningsförhandlingarna. Vi återkommer med plats och tidpunkt.
Läs mer -
Med anledning av dödsskjutningarna i centrala Malmö
- Grov våldsbrottslighet ges alltid högsta prioritet och vi har täta och intensiva kontakter med länskriminalen i Skåne.
Läs mer- Grov våldsbrottslighet ges alltid högsta prioritet och vi har täta och intensiva kontakter med länskriminalen i Skåne.
Samarbetet mellan myndigheterna fungerar mycket bra och vi har också erbjudit länskriminalen alla de resurser som står till vårt förfogande. Sedan i somras har vi sammantaget 7 mordärenden i Malmö. I alla utom ett av dessa ärenden har åklagare gått in som förundersökningsledare. Vi har dessutom goda förhoppningar om att vi inom kort kommer att finna misstänkta även i de mord som inträffat under de senaste dagarna. I övrigt är vi tvungna att vara restriktiva med ytterligare information då vi just nu befinner oss mitt i utredningsarbetetav dessa som omfattas av sekretess, säger chefsåklagare och kammarchefen Ola Sjöstrand.
Läs mer -
Dom i kopplerimål
Halmstads tingsrätt dömer en person för koppleri och sex personer för köp av sexuell tjänst respektive försök till köp av sexuell tjänst.
Läs merHalmstads tingsrätt dömer en person för koppleri och sex personer för köp av sexuell tjänst respektive försök till köp av sexuell tjänst.
Kammaråklagare Lena Lithner väckte åtal den 15 november.
Läs mer -
Granskning av barnsexturism
Åklagarmyndigheten har granskat 13 ärenden om sexuella övergrepp mot barn i utlandet. Rapporten visar att åklagarna försökt ta till vara de möjligheter som finns att utreda misstankarna och att det finns behov av metodstöd.
Läs merÅklagarmyndigheten har granskat 13 ärenden om sexuella övergrepp mot barn i utlandet. Rapporten visar att åklagarna försökt ta till vara de möjligheter som finns att utreda misstankarna och att det finns behov av metodstöd.
Syftet med granskningen har varit att ge en samlad kunskap om antalet ärenden i denna brottskategori och hur de handläggs, för att bland annat kunna utarbeta stöd för åklagarnas handläggning. Granskningen har genomförts under 2011 av Utvecklingscentrum Göteborg. Sammanlagt 13 ärenden där anmälan gjorts under åren 2008-2010 har granskats. Undersökningen visar att åklagarna försökt ta tillvara de möjligheter som funnits att utreda brottsmisstankarna, vilket i några fall gett resultat. Vid tidpunkten då rapporten sammanställs, i december 2011, är två personer häktade i Sverige för övergrepp som begåtts utomlands. Metodstöd ska tas fram Granskningen har visat på behov av ett metodstöd för åklagarna. Under 2012 kommer därför ett kortfattat metodstöd att tas fram. Sedan några år finns ett nytt arbetssätt hos polis och åklagare, som främst består i att en svensk brottsutredning bedrivs parallellt med den i utlandet. Detta arbetssätt ska utvärderas.
Läs mer -
Begäran om kommentar i ärendet om Lars Vilks
Vice chefsåklagare Agnetha Hilding Qvarnström kan inte ge någon kommentar om ärendet under onsdagkvällen.
Läs merVice chefsåklagare Agnetha Hilding Qvarnström kan inte ge någon kommentar om ärendet under onsdagkvällen.
Agnetha Hilding Qvarnström är tillgänglig under torsdagen den 29 december via telefonnumren i högerspalten. Bakgrund Fyra män greps i Göteborg den 11 september. Tre av dem häktades den 14 september misstänkta för förberedelse till mord på konstnären Lars Vilks. Åtal väcktes den 6 december. Efter det att rättegången avslutats den 28 december beslutadetingsrätten att de tre männen inte längre skulle vara häktade. Dom faller den 20 januari 2012.
Läs mer -
Begärd häktad för folkmord
Den man som är misstänkt för folkmord i Rwanda har begärts häktad av åklagaren.
Läs merDen man som är misstänkt för folkmord i Rwanda har begärts häktad av åklagaren.
Häktningsframställan lämnades in till jourdomstolen på förmiddagen den 25 december och avser folkmord i Rwanda under perioden 7 april till mitten av juli år 1994. Förundersökningsledaren, kammaråklagare Ewamari Häggkvist, kan inte lämna mer information för tillfället.
Läs mer -
Ingen häktningsframställan på julafton
Den man som är misstänkt för krigsbrott i Rwanda kommer att begäras häktad under julhelgen, dock inte på julafton.
Läs merDen man som är misstänkt för krigsbrott i Rwanda kommer att begäras häktad under julhelgen, dock inte på julafton.
Någon ytterligare information om ärendet kan för närvarande inte lämnas.
Läs mer -
Kommentar om granskning av ärendet vid Astrid Lindgrens sjukhus
Riksåklagare Anders Perklev lämnar kommentarer med anledning av den kritik som har framförts mot åklagares beslut i ärendet vid Astrid Lindgrens sjukhus.
Läs merRiksåklagare Anders Perklev lämnar kommentarer med anledning av den kritik som har framförts mot åklagares beslut i ärendet vid Astrid Lindgrens sjukhus.
1)I min roll som riksåklagare ingår att utöva tillsyn över åklagarväsendet. Jag ser det därför som mycket angeläget att klarlägga vilka slutsatser som kan dras av ärendet och vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa att framtida liknade fall handläggs på ett både effektivt och rättssäkert sätt. Jag har därför redan tidigare begärt in handlingarna i ärendet och påbörjat en genomgång av dessa. 2)En viktig fråga är hur tillförlitliga medicinska bedömningar ska kunna inhämtas och tillgodogöras ärenden av detta slag. För att kunna påbörja diskussion kring detta och andra frågor som rör ärendet har jag kommit överens med cheferna för Socialstyrelsen och Rättsmedicinalverket om ett möte i januari 2012. 3)Hos Justitiekanslern (JK)finns anmälningar som avser granskning av det aktuella fallet. Jag välkomnar om JK beslutar sig för att granska om några fel har begåtts av åklagare eller av någon annan aktör i ärendet. Jag tycker att det är lämpligare att en sådan granskning görs av JK såsom oberoende myndighet än att den sker inom ramen för min egen tillsynsverksamhet. Bakgrund I mars 2009 inledde åklagare förundersökning mot en läkare vid Astrid Lindgrens barnsjukhus i Solna. Åtal väcktes mot läkaren för dråp. I andra hand yrkade åklagaren att läkaren skulle dömas för försök till dråp. Solna tingsrätt ogillade åtalet i en dom den 21 oktober 2011. Domen överklagades inte av åklagaren.
Läs mer -
Åklagarmyndighetens verksamhetsplan för 2012
Åklagarmyndighetens verksamhetsplan beskriver viktiga åtgärder och prioriteringar för det kommande året. Planen är vägledande för årets arbete och tjänar som ett underlag för att följa upp att verksamheten.
Läs merÅklagarmyndighetens verksamhetsplan beskriver viktiga åtgärder och prioriteringar för det kommande året. Planen är vägledande för årets arbete och tjänar som ett underlag för att följa upp att verksamheten.
Prioriterade områden för 2012 är unga lagöverträdare, brott mot barn, sexualbrott, våld i nära relationer samt grov organiserad brottslighet. Handläggningen av enskilda anspråk och förverkande av brottsutbyten ska utvecklas. Med början 2012 kommer omfattningen av rättslig tillsyn efter hand att öka. Syftet är att i framåtblickande perspektiv säkerställa såväl hög rättslig kvalitet som allmänhetens förtroende för verksamheten.
Läs mer -
HD bestämmer strafftiden för Mattias Flink till 30 år
- Jag kan konstatera att Högsta domstolen kommit fram till en annan bedömning när det gäller frågan om strafftidens längd än vad tingsrätten och hovrätten gjort.
Läs mer- Jag kan konstatera att Högsta domstolen kommit fram till en annan bedömning när det gäller frågan om strafftidens längd än vad tingsrätten och hovrätten gjort.
Skälet till att jag överklagade beslutet var att få frågan prövad hur långt i förväg ett livstidsstraff kan tidsbestämmas. Hovrätten ansåg åtta år men det tyckte jag var för lång tid eftersom det är svårt att förutse den dömdes utveckling under en så lång återstående strafftid. I domen ger HD uttryck för samma uppfattning som denjag har. Med detta anserjag attvi har fått vägledning i den frågan, säger riksåklagare Anders Perklev.
Läs mer -
Två personer häktade för dubbelmordet i Alingsås
Idag hölls häktningsförhandling mot de två personer som misstänks för mordet på ett lantbrukarpar i Långared utanför Alingsås.
Läs merIdag hölls häktningsförhandling mot de två personer som misstänks för mordet på ett lantbrukarpar i Långared utanför Alingsås.
Det är två män som har häktats misstänkta för mord och grovt rån. - Fortfarande återstår en hel del utredningsarbete. Vi väntarbland annatpå analysresultatet från de tekniska undersökningarna, säger kammaråklagare Patrik Tilly. Åtal ska vara väckt den 2 januari 2012.
Läs mer -
Assange får prövningstillstånd
Storbritanniens högsta domstol, the Supreme Court, har i dag beslutat att ge Julian Assange prövningstillstånd i ärendet om överlämnande till Sverige enligt en europeisk arresteringsorder.
Läs merStorbritanniens högsta domstol, the Supreme Court, har i dag beslutat att ge Julian Assange prövningstillstånd i ärendet om överlämnande till Sverige enligt en europeisk arresteringsorder.
Den fråga som domstolen ska pröva är om en åklagare kan anses behörig att utfärda en europeisk arresteringsorder. Supreme Court kommer att hålla förhandling den 1 och 2 februari 2012.
Läs mer -
Livstids fängelse för mord på häktet i Flemingsberg
En 28-årig man döms av Södertälje tingsrätt för att ha misshandlat en häktesanställd till döds.
Läs merEn 28-årig man döms av Södertälje tingsrätt för att ha misshandlat en häktesanställd till döds.
Kammaråklagare Markus Hankkios kommentar: - Enligt min mening fanns ingen annan påföljd att välja på än fängelse på livstid, en uppfattning som också delades av domstolen. - Som domstolen konstaterat ska fängelse på livstid bara väljas i de allra allvarligaste fallen och mordet på häktet är anser jag helt klart vara ett sådant fall.
Läs mer -
Åklagarmyndigheten förbättrar sin rättsliga tillsyn
I dag har Åklagarmyndigheten överlämnat en rapport till regeringen om hur den rättsliga tillsynen inom myndigheten ska öka i omfattning.
Läs merI dag har Åklagarmyndigheten överlämnat en rapport till regeringen om hur den rättsliga tillsynen inom myndigheten ska öka i omfattning.
Tillsynen ska därigenom bidra till en ännu högre rättslig kvalitet och en så enhetlig rättstillämpning som möjligt inom åklagarväsendet.. -Vår rättsliga tillsyn spelar en central roll för omvärldens förtroende för åklagarverksamheten. Åklagare har mycket ansvarsfulla uppgifter och stora rättsliga befogenheter. Därför måste vi också kunna säkerställa att kvaliteten i verksamheten är hög. Tillsynen är också viktig för att identifiera inom vilka områden vi kan bli bättre. Därför vill vi förstärka och öka omfattningen av den rättsliga tillsynen inom myndigheten, säger riksåklagare Anders Perklev. Det är i första hand den planerade systematiska tillsynen som Åklagarmyndigheten nu kommer att utöka. Utöver detta kommer det också att inrättas en fristående tillsynsfunktion vid riksåklagarens kansli. Tillsynsfunktionen kommer bland annat att handlägga de tillsynsärenden som riksåklagaren själv ska besluta i. Den nya tillsynsfunktionen ska också ta över hanteringen av sådana klagomål mot åklagare som inte handlar om överprövning av beslut. Ambitionshöjningarna och förändringarna på tillsynsområdet ska inledas från den 1 april 2012 för att därefter stegvis genomföras. Bakgrund Av lagstiftningen följer att det är den enskilda åklagaren som självständigt fattar beslut i ärenden och som för talan i domstol. Högre åklagare kan ta över lägre åklagares ärenden, ändra beslut och utöva tillsyn. Sådana högre åklagare finns vid Åklagarmyndighetens tre utvecklingscentrum, där överåklagare och vice överåklagare årligen granskar drygt 2 300 åklagarbeslut genom överprövning. De högre åklagarna genomför också systematiska granskningar av brottsmålärenden, bland annat för att se om åklagarnas arbetsmetoder behöver förbättras eller om det behövs nya riktlinjer för olika rättsliga bedömningar. Riksåklagaren är i egenskap av högsta åklagare den som ytterst kan utöva tillsyn över åklagarväsendet och har också ansvaret för tillsynsverksamheten är organiserad på ett bra sätt. Riksåklagarens rättsliga tillsyn omfattar också Ekobrottsmyndigheten.
Läs mer -
Dom i målet om biståndsbedrägeri i Malmö
Den 46-årige man som misstänkts ha utnyttjat sin dotter i syfte att få bidrag av Försäkringskassan och Malmö kommun dömdes i dag av tingsrätten för grovt bedrägeri och för grovt bidragsbrott till 4 års fängelse.
Läs merDen 46-årige man som misstänkts ha utnyttjat sin dotter i syfte att få bidrag av Försäkringskassan och Malmö kommun dömdes i dag av tingsrätten för grovt bedrägeri och för grovt bidragsbrott till 4 års fängelse.
Mannen är dömd för att ha lurat till sig sammanlagt 2,4 miljoner kronor i assistansersättning, vårdnadsbidrag och bilstöd. -Tingsrätten har bedömt dotterns tillstånd efter vittnesmål från olika personer inom skola, socialtjänst och sjukvård. Det finns inga belägg för att dottern någonsin har varit så sjuk och i behov av så mycket stöd, som hennes pappa har sagt. - Pappan dömdes till maxstraff för grovt bidragsbrott - ett straff som man i och för sig kan skärpa eftersom han även dömdes för grovt bedrägeri, säger vice chefsåklagare Bo Birgerson.
Läs mer -
Ljungby-ärendet uppklarat
Ärendet med den dödade 4-åringen i Ljungby är uppklarat enligt åklagaren.
Läs merÄrendet med den dödade 4-åringen i Ljungby är uppklarat enligt åklagaren.
-Utredningen visar att det är ett barn som är gärningsman och därmed är detta inte längre en fråga för åklagare och polis att arbeta vidare med. Ärendet med den dödade 4-åringen i Ljungby ser vi därför som uppklarat, säger vice chefsåklagare Yvonne Rudinsson vid en presskonferens hos Kronobergspolisen.
Läs mer -
Ett gemensamt presstjänstnummer
Åklagarmyndigheten har inrättat ett gemensamt presstjänstnummer för journalister: 072-204 56 29.
Läs merÅklagarmyndigheten har inrättat ett gemensamt presstjänstnummer för journalister: 072-204 56 29.
Vi hjälper till med att förmedla fakta, hitta information och rätt person inom myndigheten. Åklagarmyndighetens presstjänst är bemannad även utanför kontorstid för frågor av brådskande karaktär.
Läs mer -
RÅ överklagar fråga om ungdomsrabatt vid dagsböter
Riksåklagaren har överklagat hovrättens dom och yrkat att HD ska skärpa bötesstraffet.
Läs merRiksåklagaren har överklagat hovrättens dom och yrkat att HD ska skärpa bötesstraffet.
Enligt RÅ:s riktlinjer från 2004 saknas det normalt skäl till ungdomsrabatt vid brott som ska föranleda dagsböter för gärningsmän som är 18 - 20 år gamla. I doktrinen har det emellertid tagits fram en modell enligt vilken en reduktion av bötesstraffen ska ske även för denna åldersgrupp. Praxis är för närvarande inte enhetlig varför det enligt RÅ finns skäl för Högsta domstolen att pröva överklagandet.
Läs mer -
Åklagaren överklagar friande dom mot sjuksköterskan vid SOS Alarm
Kammaråklagare Gunnar Fjaestad kommenterar överklagandet.
Läs merKammaråklagare Gunnar Fjaestad kommenterar överklagandet.
- I mitt överklagande vill jag understryka att sjuksköterskan har engarantställning i förhållande till de patienter som ringer till SOS Alarm. - Enligt min uppfattning har alltså sjuksköterskan en ovillkorlig skyldighet att ge prio 1 larm när det är nödvändigt. Jag vill också i överklagan markera att en ambulans i sig hade utgjort en integrerad del av den intensivvård patienten var i behov av vid tillfället, sägerGunnar Fjaestad.
Läs mer -
Vem är behörig att utfärda en arresteringsorder?
Brittisk domstol har beslutat att Assange har rätt att överklaga frågan om överlämnande till Sverige till Storbritanniens högsta domstol. Den rättsliga fråga som är aktuell är svenska åklagares behörighet.
Läs merBrittisk domstol har beslutat att Assange har rätt att överklaga frågan om överlämnande till Sverige till Storbritanniens högsta domstol. Den rättsliga fråga som är aktuell är svenska åklagares behörighet.
Den fråga som Assange fått tillstånd att överklaga är om en svensk åklagare över huvud taget är behörig att utfärda en europeisk arresteringsorder. Enligt EU-rambeslutet som reglerar den europeiska arresteringsordern ska varje stat utse de rättsliga myndigheter som är behöriga att utfärda en europeisk arresteringsorder. Den svenska reglering som syftar till att genomföra EU:s rambeslut i denna del återfinns i 3 § förordningen (2003:1178) om överlämnande till Sverige enligt en europeisk arresteringsorder. Av förordningen framgår att en arresteringsorder för lagföring utfärdas av åklagare. Med lagföring avses utredning om brott och prövning av om åtal ska ske, samt - om åtal väcks - den efterföljande rättegången. Enligt samma bestämmelse bestämmer riksåklagaren vilka åklagare som är behöriga att utfärda en arresteringsorder. Riksåklagaren har i 1 kap 3 § Åklagarmyndighetens författningssamling (ÅFS) 2007:12 bestämt att alla allmänna åklagare har den behörigheten.
Läs mer -
Åtal för förberedelse till mord på konstnären Lars Vilks
-De tre personer som nu åtalas vid Göteborgs tingsrätt är misstänkta för förberedelse till mord under september 2011 i Göteborg. Det tänkta offret för dådet var konstnären Lars Vilks, säger vice chefsåklagare Agnetha Hilding Qvarnström.
Läs mer-De tre personer som nu åtalas vid Göteborgs tingsrätt är misstänkta för förberedelse till mord under september 2011 i Göteborg. Det tänkta offret för dådet var konstnären Lars Vilks, säger vice chefsåklagare Agnetha Hilding Qvarnström.
Förundersökning har pågått sedan mitten av september och huvudförhandling förväntas påbörjas senare i december 2011.
Läs mer -
Häktade för dubbelmordet i Långared utlämnas till Sverige
Polsk domstol beslutade i dag att de två männen ska utlämnas.
Läs merPolsk domstol beslutade i dag att de två männen ska utlämnas.
De två männnen sitter sedan en tid tillbaka häktade i Polen, misstänkta för mordet på ett lantbrukarpar i Långared utanför Alingsås. - Det går i dag inte att säga exakt när de två männen kommer att anlända till Sverige, säger förundersökningsledare Patrik Tilly, åklagarkammaren i Borås.
Läs mer -
Vad arbetar åklagarkammarens chefsadministratör med?
I dag publiceras ett nytt porträtt på webbplatsen under rubriken "Möt våra anställda".
Läs merI dag publiceras ett nytt porträtt på webbplatsen under rubriken "Möt våra anställda".
Här presenterar vi några olika yrken på Åklagarmyndigheten och denna gång är det chefsadministratören på åklagarkammaren i Sundsvall som berättar om sitt arbete.
Läs mer -
Samlad information om Assangeärendet
På webbplatsen finns en särskild sida med information om Assangeärendet.
Läs merPå webbplatsen finns en särskild sida med information om Assangeärendet.
Se länk i högerspalten. Informationen uppdateras allt eftersom ärendet fortskrider.
Läs mer -
Kommentar om sjuksköterskedomen
Åklagare Gunnar Fjaestad kommenterar domen mot sjuksköterskan vid SOS Alarm
Läs merÅklagare Gunnar Fjaestad kommenterar domen mot sjuksköterskan vid SOS Alarm
"Tingsrätten har grundligt och välformulerat redovisat skälen för ogillande dom. Jag delar tingsrättens analys av sjuksköterskans handläggning av ärendet med Emil Linell och att denne varit oaktsam i sin tjänst vid det aktuella tillfället. Jag är emellertid av den bedömningen att om Emil Linnell hamnat under snabb akut vård - och denna hade tagit sin början redan i ambulansen - hade prognosen vänt enbart till dennes fördel. Emil Linnell var i sådant skick att han kunde tala medsjuksköterskan strax efter kl 06.00. Om han istället befunnit sig i en ambulans och erhållit akutvård vid samma tid menar jag att Emil Linnell överlevt och att detta - så lång det går - är visat." Gunnar Fjaestad har ännu inte tagit ställning till om han ska överklaga tingsrättens dom.
Läs mer -
Pressinbjudan
Säkerhetspolisen bjuder in till pressträff onsdagen den 7 december för att ge en uppdatering om utredningsläget angående terroristbrottet i Stockholm den 11 december 2010.
Läs merSäkerhetspolisen bjuder in till pressträff onsdagen den 7 december för att ge en uppdatering om utredningsläget angående terroristbrottet i Stockholm den 11 december 2010.
Med anledning av att det snart har gått ett år sedan terroristbrottet i Stockholm och vi vet att allmänhetens intresse är stort syftar pressträffen till att berätta så mycket som möjligt, inom ramen för den rådande förundersökningssekretessen, om det arbete som fortfarande pågår. Plats: Polishuset Stockholm, notera ingången Kungsholmsgatan 45. Tid: Onsdagen den 7 december klockan 10.00. Medverkar gör representanter för Åklagarmyndigheten och Säkerhetspolisen. Pressträffen kommer att vara på svenska. OBS: Föranmälan (namn, redaktion, e-post och mobiltelefonummer) till [email protected]. Presslegitimation eller motsvarande är ett krav för att delta.
Läs mer -
RÅ överklagar friande dom i mål om tjänstefel
En polisman åtalades för tjänstefel då han under en biljakt vid två tillfällen underlåtit att rapportera och få tillstånd till att preja en motorcyklist som vägrat stanna på polismannens befallning.
Läs merEn polisman åtalades för tjänstefel då han under en biljakt vid två tillfällen underlåtit att rapportera och få tillstånd till att preja en motorcyklist som vägrat stanna på polismannens befallning.
Han hade också i mycket hög fart fortsatt förföljandet av motorcykeln trots att han fått uttrycklig order att avbryta detta. Biljakten slutade med att motorcyklisten körde av vägen och skadades allvarligt. Enligt hovrätten hade polismannen varit skyldig att rapportera endast en av de två prejningarna och att rapporteringsskyldigheten i det fallet varit en ren formalitet, varför överträdelsen skulle bedömas som ringa och således vara straffri. När det gällde det fortsatta förföljandet godtog hovrätten polismannens invändning att han trodde att förföljandet övergått i ett s.k. efterföljande, vilket var tillåtet. Riksåklagaren yrkar att HD ska döma polismannen för tjänstefel. Som skäl för prövningstillstånd åberopas bl.a. att hovrättens dom på ett olyckligt sätt sänder ut felaktiga signaler om att det i princip kan vara straffritt att bryta mot för polisverksamheten mycket väsentliga regler om rapporteringsskyldighet och därmed sammanhängande tillståndsgivning.
Läs mer -
Återupptagen förundersökning
Riksåklagaren har beslutat att återuppta förundersökningen i ett ärende där en man 2002 dömdes för mord.
Läs merRiksåklagaren har beslutat att återuppta förundersökningen i ett ärende där en man 2002 dömdes för mord.
Svea hovrätt dömde år 2002 en person för mord på sin sambo genom att ha kastat ut henne från fönstret från deras bostad på sjunde våningen. Påföljden bestämdes till fängelse på livstid. Den dömde ansökte därefter om resning vid två tillfällen. Högsta domstolen beslutade år 2007 respektive år 2009 att avslå resningsansökningarna. Den dömde har nu begärt att riksåklagaren ska återuppta förundersökningen i målet och att vissa utredningsåtgärder ska vidtas. Riksåklagaren beslutade den 23 november 2011 att återuppta förundersökningen. Regelverk och praxis I nuläget saknas reglering av i vilka situationer utredningsåtgärder och förundersökning ska vidtas med anledning av att en ansökan om resning förbereds eller har getts in till domstol. Det saknas även uttrycklig reglering av vad som krävs i form av nya omständigheter och bevis för att en förundersökning ska få återupptas. Den praxis som riksåklagaren tillämpar är att förundersökningen ska återupptas om det framkommer nya omständigheter eller bevis som - på objektiva grunder - ger sådan anledning att hysa tvivel om en hovrättsdoms riktighet att resning bör kunna beviljas om en kompletterande utredning bekräftar innehållet i det nya materialet. Förundersökningsutredningen har i betänkandet Resningsförfarandet i brottmål - återupptagande av förundersökning och rätt till biträde (SOU 2009:98) lagt fram förslag som bland annatinnebär att det ska framgå av lag när en förundersökning ska återupptas i resningssyfte och att möjligheterna att ta upp en förundersökning på nytt ska bli större än vad de är i dag. Förslaget har inte ännu lett till lagstiftning.
Läs mer -
Gripande i dubbelmord
De två personer som varit häktade i sin frånvaro för dubbelmordet i Långared utanför Alingsås och som varit internationellt efterlysta har igår kväll/natt gripits av polsk polis i Polen.
Läs merDe två personer som varit häktade i sin frånvaro för dubbelmordet i Långared utanför Alingsås och som varit internationellt efterlysta har igår kväll/natt gripits av polsk polis i Polen.
I övrigt kan förundersökningsledare kammaråklagare Patrik Tilly vid Åklagarkammaren i Borås i nuläget inte lämna någon mer information på grund av ärendets känsliga natur.
Läs mer -
Julian Assange begär ny prövning
Julian Assange har begärt prövning av beslutet från High Court att han ska överlämnas till Sverige.
Läs merJulian Assange har begärt prövning av beslutet från High Court att han ska överlämnas till Sverige.
Prövningen görs av The Administrative Court, där en förhandling ska hållas den 5 december.Den fråga som The Administrative Court ska bedöma är omdet finns en "point of law of general public importance", dvs. om det finnsnågon generell och principiell fråga somdet finns skäl attbelysa. Om domstolen kommer fram till att det finns en sådan principiell fråga kan Julian Assange gå vidare och begära prövning vid Supreme Court, dvs. Storbritanniens högsta domstol. Anser domstolen däremot att det inte finns en "point of law" är ärendet avslutat i Storbritannienoch Assange ska överlämnas till Sverige.
Läs mer -
Åtal väckt mot personer i kriminellt nätverk i Södertälje
17 personer åtalas misstänka för flera grova brott som till exempel människorov, grov utpressning och mord. Samtliga nekar till brott. Alla 17 har enligt åklagare kopplingar till ett kriminellt nätverk som etablerat sig i Södertälje.
Läs mer17 personer åtalas misstänka för flera grova brott som till exempel människorov, grov utpressning och mord. Samtliga nekar till brott. Alla 17 har enligt åklagare kopplingar till ett kriminellt nätverk som etablerat sig i Södertälje.
- Vi hoppas och tror att åtalet och den kommande rättegången är en steg framåt i vår myndighetsgemensamma satsning mot den grova organiserade brottsligheten och det kriminella nätverket i Södertälje, säger kammaråklagare Björn Frithiof vid Internationella åklagarkammaren Stockholm. Bevisningen är omfattande och fyra åklagare har i samarbete med polisen jobbat med utredningen. Till stor del består bevisningen av spaning, telefonavlyssning där ca 95 000 avlyssningar gjorts och vittnesmål med över 1 000 förhör. - Att människor vågar berätta vad de blivit utsatta för eller på annat sätt observerat, har varit en viktig del för oss i det pussel vi haft att lägga för att ringa in de som idag åtalats. Vår utredning mot det kriminella nätverket i Södertälje kommer också att fortsätta och därför hoppas vi på att fler ska höra av sig och våga berätta för polis och åklagare, säger Tora Holst, chefsåklagare vid Internationella åklagarkammaren Stockholm. Pressträff kommer att hållas klockan 11 den 16 november. Norra Agnegatan 35, Stockholm. Medtag presslegitimation.
Läs mer -
Pressinbjudan
Sammanlagt 17 personer åtalas för mord, mordförsök, människorov och utpressning.
Läs merSammanlagt 17 personer åtalas för mord, mordförsök, människorov och utpressning.
Chefsåklagare Tora Holst och kammaråklagare Björn Fritioff inger under morgondagen, onsdag, stämningsansökan mot 17 personer till tingsrätten i Södertälje. Brotten avser bland annat mord vid spelklubben Oasen i Södertälje 2009 och 2010 samt människorov och grov utpressning. Tid: onsdag16 november 2011 kl 11.00 Plats: Pressrummet, Polishuset, N. Agnegatan 35, Stockholm Medverkar vid pressträffen gör chefsåklagare Tora Holst, Internationella åklagarkammaren Stockholm; kammaråklagare Björn Fritioff, Internationella åklagarkammaren Stockholm samt kriminalinspektör Thomas Nordström, utredningsledare, Länskriminalpolisen Stockholm. Presslegitimation ska kunna uppvisas.
Läs mer -
Åtal väckt i kopplerihärva i Halland
En 47-årig man åtalades på tisdagen misstänkt för koppleri. Samtidigt åtalas sex personer i samma ärende misstänkta för köp av sexuella tjänster.
Läs merEn 47-årig man åtalades på tisdagen misstänkt för koppleri. Samtidigt åtalas sex personer i samma ärende misstänkta för köp av sexuella tjänster.
.
Läs mer -
RÅ överklagar dom om vållande till annans död
En person dömdes för vållande till annans död, grovt brott, till fängelse i två år och sex månader.
Läs merEn person dömdes för vållande till annans död, grovt brott, till fängelse i två år och sex månader.
Frågan i målet är hur straffmätningen påverkas av den lagändring som trädde i kraft den 1 juli 2010 och som innebar att straffminimum för vållande till annans död, grovt brott, höjdes från sex månader till ett års fängelse.
Läs mer -
Inget överklagande av domen i det så kallade barnläkarmålet
- En ändring av tingsrättens friande dom i hovrätten kräver sannolikhet att ny bevisning kan åberopas. Någon ytterligare bevisning finns inte och inte heller någon annan omständighet som kan ändra bevisläget på ett avgörande sätt.
Läs mer- En ändring av tingsrättens friande dom i hovrätten kräver sannolikhet att ny bevisning kan åberopas. Någon ytterligare bevisning finns inte och inte heller någon annan omständighet som kan ändra bevisläget på ett avgörande sätt.
Därför gör jag bedömningen att det inte finns skäl för mig att överklaga tingsrättens friande dom, säger chefsåklagare Peter Claeson.Det var i mars 2009 som åklagare inledde förundersökning mot en läkare vid Astrid Lindgrens barnsjukhus i Solna. Åtal väcktes mot läkaren för dråp. I andra hand yrkade åklagaren att läkaren skulle dömas för försök till dråp. Solna tingsrätt ogillade åtalet i en dom den 21 oktober 2011.
Läs mer -
Julian Assange ska överlämnas till Sverige
High Court i London har i dag beslutat att bifalla begäran om att Julian Assange ska överlämnas till Sverige.
Läs merHigh Court i London har i dag beslutat att bifalla begäran om att Julian Assange ska överlämnas till Sverige.
En lägre instans - Westminster Magistrates Court - beslutade i februari att Julian Assange skulle överlämnas till Sverige enligt den europeiska arresteringsordern. Beslutet överklagades av Assange till High Court, som nu har slagit fast att överlämnande ska ske. Även beslutet från High Court kan överklagas av Julian Assange. Någon ytterligare information om ärendet kan inte lämnas för närvarande. Överåklagare Marianne Ny kommer inte att ge några intervjuer som gäller frågan om överlämnande av Julian Assange till Sverige medan ärendet handläggs i Storbritannien.
Läs mer -
Åtal väckt i häktesmordet
Åtal lämnades i morse in till Södertälje tingsrätt avseende det s.k. häktesmordet.
Läs merÅtal lämnades i morse in till Södertälje tingsrätt avseende det s.k. häktesmordet.
Extra åklagare Markus Hankkio: - Den kvinnliga vårdaren har blivit överfallen och ihjälslagen på ett synnerligen brutalt och hänsynslöst sätt. Våldet är helt oprovocerat. Den åtalade har sett övervakningsfilmen, men har inte velat ge någon förklaring till sitt handlande. - Jag menar att brottet är att bedöma som mord och att straffvärdet uppgår till livstids fängelse.
Läs mer -
Åtal väntas i ärende om assistansbedrägeri i Malmö
Den häktade 45-åringen är misstänkt för att ha utnyttjat en anhörig i syfte att få bidrag av Försäkringskassan och Malmö kommun.
Läs merDen häktade 45-åringen är misstänkt för att ha utnyttjat en anhörig i syfte att få bidrag av Försäkringskassan och Malmö kommun.
Detta har pågått under flera år och han är misstänkt för att sammanlagt ha lurat till sig 2,4 miljoner kronor. Han är nu misstänkt för grovt bedrägeri och för grovt bidragsbrott. - Fram till att stämningsansökan lämnas till tingsrätten kan jag inte säga mer än så i ärendet, då det som alltid råder förundersökningssekretess och i detta fall även hälso- och sjukvårdssekretess, säger vice chefsåklagare Bo Birgerson vid Malmö åklagarkammare.
Läs mer -
Beslut i Assangefrågan i High Court onsdag 2 november
High Court i London kommer att meddela beslut i ärendet om överlämnande av Julian Assange den 2 november 2011 kl 09.45 lokal tid.
Läs merHigh Court i London kommer att meddela beslut i ärendet om överlämnande av Julian Assange den 2 november 2011 kl 09.45 lokal tid.
Assange är häktad i sin frånvaro av svensk domstol och förundersökningsledaren, överåklagaren Marianne Ny har utfärdat en europeisk arresteringsorder med begäran att han ska överlämnas till Sverige. Ärendet handläggs av brittiska myndigheter. Överåklagare Marianne Ny har inga nya upplysningar att lämna om ärendet eller dess handläggning.
Läs mer -
Förklaring i Sture Bergwall-ärende
Bedömningen är att det finns synnerliga skäl att pröva ansvarsfrågan på nytt i Johan Asplund-ärendet.
Läs merBedömningen är att det finns synnerliga skäl att pröva ansvarsfrågan på nytt i Johan Asplund-ärendet.
På uppdrag av riksåklagaren har Riksenheten för polismål med ledning av överåklagare Björn Ericson granskat handläggningen av förundersökningarna och rättegångarna mot Sture Bergwall. Detta med syftet att ta ställning till om det som kommit fram skulle ge anledning för myndigheten att initiera ett resningsförfarande. Denna förklaring gäller genomgången av utredningsmaterialet i Johan Asplund-ärendet. Dokumentet innehåller också en svarsskrivelse till Sture Bergwalls resningsansökan i detsamma ärende. Bedömningen är att det finns synnerliga skäl att pröva ansvarsfrågan på nytt i Johan Asplund-ärendet.
Läs mer -
Åtal väckt mot 7 personer i Norrköping med kopplingar till grovt kriminella nätverk
-Huvudåtalet rör försök till mord samt anstiftan till försök till mord och avser en sammandrabbning mellan två kriminella grupperingar
Läs mer-Huvudåtalet rör försök till mord samt anstiftan till försök till mord och avser en sammandrabbning mellan två kriminella grupperingar
i direkt anslutning till en restaurang i Norrköping tidigare i somras, säger kammaråklagare Ingemar Welander och Karin Sandén vid Åklagarkammaren i Norrköping.
Läs mer -
Förundersökning om grov trolöshet mot huvudman avseende Vattenfall AB läggs ned
-Jag bedömer att det inte går att bevisa något uppsåt vilket är en förutsättning för att förfarandet skall vara brottsligt, säger chefsåklagare Alf Johansson vid Riksenheten mot korruption.
Läs mer-Jag bedömer att det inte går att bevisa något uppsåt vilket är en förutsättning för att förfarandet skall vara brottsligt, säger chefsåklagare Alf Johansson vid Riksenheten mot korruption.
Ansvar för trolöshet mot huvudman kräver att det som förekommit orsakat huvudmannen, i det här fallet Vattenfall AB, ekonomisk skada eller inneburit beaktansvärd risk för skada. Det krävs också att denna effekt orsakats av att någon har missbrukat sin förtroendeställning hos huvudmannen. Slutligen krävs det att bl a missbruket och orsakandet av effekten varit uppsåtlig. Alf Johansson inledde i mars tidigare i år en förundersökning om grov trolöshet mot huvudman avseende Vattenfall AB. Förundersökningen avsåg ett avtal om avgångsvederlag med den då avgående verkställande direktören. Delar av vederlaget betaldes ut men betaldes senare tillbaka då parterna i efterhand kom fram till att detta stred mot då gällande avtal och riktlinjer.
Läs mer -
”Djurrättsaktivist” i Göteborg åtalas
- Det är en 21-åring man som nu åtalas för 17 stycken fall av grovt olaga hot och en mordbrand.
Läs mer- Det är en 21-åring man som nu åtalas för 17 stycken fall av grovt olaga hot och en mordbrand.
Brotten har riktats mot personer på olika platser i Sverige som är involverade i pälsdjurshantering men också mot butiksinnehavare som säljer päls eller pälsartiklar samt mot restauranger, säger kammaråklagare Lars Lindman. Samtidigt har åtal väckts mot tre andra personer för grovt olaga tvång och grovt olaga hot. De tre är åtalade för att ha tvingat butiksinnehavare att skriva på avtal om "pälsfri policy", vilket fått till följd att butikerna inte längre kunnat saluföra pälsartiklar.
Läs mer -
Tre personer häktade på sannolika skäl misstänkta för grov våldtäkt i Södertälje
- Av de sju personer som suttit anhållna har nu tre personer häktats på sannolika skäl misstänkta för den grova våldtäkten i Södertälje i söndags morse. Sannolika skäl betyder att misstankarna är starka.
Läs mer- Av de sju personer som suttit anhållna har nu tre personer häktats på sannolika skäl misstänkta för den grova våldtäkten i Södertälje i söndags morse. Sannolika skäl betyder att misstankarna är starka.
Övriga fyra misstänkta har försatts på fri fot men misstankarna mot dessa kvarstår. - I nuläget kan vi inte gå ut med mer information än så då utredningen fortfarande är inne i ett mycket känsligt läge, säger kammaråklagare Jonas Peterson vid Södertörns åklagarkammare.
Läs mer -
Riksåklagarens svarsskrivelse till Högsta domstolen i The Pirate Bay-målet
Riksåklagaren har i dag lämnat en svarsskrivelse till Högsta domstolen i The Pirate Bay-målet. Svea hovrätt dömde den 26 november 2010 tre personer som stod bakom fildelningstjänsten The Pirate Bay för medhjälp till upphovsrättsbrott till fängelse.
Läs merRiksåklagaren har i dag lämnat en svarsskrivelse till Högsta domstolen i The Pirate Bay-målet. Svea hovrätt dömde den 26 november 2010 tre personer som stod bakom fildelningstjänsten The Pirate Bay för medhjälp till upphovsrättsbrott till fängelse.
De tre personerna dömdestill fängelse i 10, 8 respektive 4 månader. Riksåklagaren bestrider ändring av hovrättens dom. Enligt riksåklagarens bedömning har hovrätten gjort en mycket noggrann och om-sorgsfull prövning av det aktuella åtalet i alla delar och anser att det utrett att de åtalade gjort sig skyldiga till medhjälp till brott mot upphovsrättslagen. Det finns inte skäl för att meddela prövningstillstånd i målet.
Läs mer -
Riksåklagaren överklagar dom om grovt narkotikabrott
En person dömdes till narkotikabrott av normalgraden. Riksåklagaren yrkar att brottet ska bedömas som grovt.
Läs merEn person dömdes till narkotikabrott av normalgraden. Riksåklagaren yrkar att brottet ska bedömas som grovt.
En person åtalades för grovt narkotikabrott för innehav och förvaring av drygt 400 gram amfetamin. Hovrätten dömde den tilltalade för narkotikabrott av normalgraden och bestämde påföljden till skyddstillsyn med särskild behandlingsplan. RÅ har överklagat hovrättens dom och yrkat att HD ska bedöma brottet som grovt narkotikabrott och bestämma påföljden till fängelse.
Läs mer -
Nytt beslut i Juholtärende
Överåklagare Björn Ericson har beslutat att inte inleda förundersökning i ärendena om en resa respektive bilersättning.
Läs merÖveråklagare Björn Ericson har beslutat att inte inleda förundersökning i ärendena om en resa respektive bilersättning.
Ur beslutet: "För de brott som kan vara aktuella beträffande resan till Vitryssland har preskription inträtt. Förundersökning skall därför inte inledas redan på den grunden. Beträffande bilersättning är fråga om så pass små belopp att ett eventuellt brott skulle vara att anse som ringa. Preskription har därför inträtt även i dessa fall och förundersökning skall därför inte inledas." Överåklagare Björn Ericson nås för kommentarer från och med måndag den 24 oktober.
Läs mer -
Två män anhållna i Alingsås-ärendet
Två män greps i går kväll misstänkta för dubbelmordet i Alingsås. Det bekräftar chefsåklagare Urban Svenkvist.
Läs merTvå män greps i går kväll misstänkta för dubbelmordet i Alingsås. Det bekräftar chefsåklagare Urban Svenkvist.
De två männen anhölls i sin frånvaro i går eftermiddag och greps sedan under kvällen. - Utredningen befinner sig i ett känsligt läge och intensiva utredningsåtgärder pågår, säger Urban Svenkvist. Mer information kan därför inte lämnas nu. Han säger vidare att häktningsframställning inte kommer att göras i dag. Inga ytterligare kommentarer kommer att kunna ges.
Läs mer -
Åklagarens kommentar till den friande domen i barnläkarmålet
Tingsrätten har gjort en annan bedömning av bevisningen i målet än åklagaren och då särskilt vad gäller tillförlitligheten i det analyssvar som Rättsmedicinalverket lämnat om koncentration av tiopental i barnets blod.
Läs merTingsrätten har gjort en annan bedömning av bevisningen i målet än åklagaren och då särskilt vad gäller tillförlitligheten i det analyssvar som Rättsmedicinalverket lämnat om koncentration av tiopental i barnets blod.
Tingsrätten har uttalat att det visserligen inte råder någon tvekan om att det funnits tiopental i flickans blod, men att det uppmätta värdet inte räcker för en fällande dom. Tingsrätten menar att det inte går att dra någon mer långtgående slutsats än att koncentrationen i vart fall var högre än 10 mikrogram per gram blod. Åklagaren har påstått att tiopentalet tillförts genom en överdos i anslutning till att Linnéa avled. Tingsrätten menar att det kan finns en annan förklaring än den som åklagaren har fört fram och att det inte har kunnat uteslutas att hon ha fått i sig tiopental tidigare under sin vårdtid på sjukhuset och att detta funnits kvar i kroppen efter att hon avlidit. Åklagaren har inte ännu haft möjlighet att analysera domen fullständigt och kan därför heller inte ännu bedöma om domen kommer att överklagas.
Läs mer -
Juholtärendet överprövas inte
Överåklagare Thomas Häggström har beslutat att inte överpröva beslutet om att lägga ned förundersökningen om bedrägeri.
Läs merÖveråklagare Thomas Häggström har beslutat att inte överpröva beslutet om att lägga ned förundersökningen om bedrägeri.
Skälet till beslutet är att de personer som begärt överprövning inte har sådan anknytning till ärendet att de kan anses ha ett berättigat intresse av att få beslutet överprövat. Det finns inte heller särskilda skäl till överprövning av annan anledning, skriver Thomas Häggström i sitt beslut.
Läs mer -
Chefsåklagare Peter Claeson kommenterar barnläkarmålet
Claeson kommer att vara tillgänglig för kommentar av domen efter tingsrättens presskonferens fredagen den 21 oktober på Västerorts åklagarkammare, Sundbybergsvägen 9, Solna.
Läs merClaeson kommer att vara tillgänglig för kommentar av domen efter tingsrättens presskonferens fredagen den 21 oktober på Västerorts åklagarkammare, Sundbybergsvägen 9, Solna.
.
Läs mer -
Juholtärendet: förundersökning om bedrägeri läggs ned
Det saknas reglering för privat hyrda lägenheter för riksdagsledamöter, skriver Björn Ericson i sitt beslut.
Läs merDet saknas reglering för privat hyrda lägenheter för riksdagsledamöter, skriver Björn Ericson i sitt beslut.
Överåklagare Björn Ericson har beslutat att lägga ned förundersökningen som gäller kostnadsersättningar för Håkan Juholts hyreslägenhet. "För att ett straffrättsligt ansvar ska kunna utkrävas förutsätts att upplysningsskyldigheten tydligt framgår av regelverket eller att det finns en fast och utvecklad praxis som de enskilda ledamöterna informerats om."
Läs mer -
Åklagarmyndigheten positiv till samlad ekobrottsbekämpning
Idag lämnar Åklagarmyndigheten sitt svar på remissen ”En samlad ekobrottsbekämpning”. Myndigheten är i sitt remissvar positiv till förslaget i utredningen, att tilldela Ekobrottsmyndigheten ett nationellt ansvar för ekobrottsbekämpningen.
Läs merIdag lämnar Åklagarmyndigheten sitt svar på remissen ”En samlad ekobrottsbekämpning”. Myndigheten är i sitt remissvar positiv till förslaget i utredningen, att tilldela Ekobrottsmyndigheten ett nationellt ansvar för ekobrottsbekämpningen.
Idag lämnar Åklagarmyndigheten sitt svar på remissen "En samlad ekobrottsbekämpning". Myndigheten är i sitt remissvar positiv till förslaget i utredningen, att tilldela Ekobrottsmyndigheten ett nationellt ansvar för ekobrottsbekämpningen. Samtidigt pekar Åklagarmyndigheten tydligt i sitt remissvar på att det i så fall kommer att krävas mer strukturerad samordning då resultatet av ett sådant ställningstagande blir att vi får parallella myndigheter över hela landet. En annan fråga som lyfts fram i remissvaret är vikten av att polisresurser för ekobrottshanteringen ute i landet säkras i samband med en omorganisation. I anslutning till inlämnandet av remissvaret lämnar Åklagarmyndigheten tillsammans med RPS och EBM in ett gemensamt missiv där man framhåller vikten av ett skyndsamt ställningstagande från regeringen i frågan. Det här är en nödvändighet för att inte i onödan försvåra bemanningen av en eventuellt ändrad organisation, menar myndighetscheferna i missivet. - Om regeringen beslutar att tilldela Ekobrottsmyndigheten ett nationellt ansvar för ekobrottsbekämpningen kommer Åklagarmyndigheten att göra vad vi kan för att detta ska ske på ett så bra sätt som möjligt för de åklagare som berörs. Av remissvaret framgår att Åklagarmyndigheten inte förutser att en övergång leder till övertalighet även om alla ekoåklagare inte väljer att gå över till Ekobrottsmyndigheten, säger riksåklagare Anders Perklev.
Läs mer -
Straff kan utmätas för hastighetsöverträdelser
Riksåklagarens uppfattning är att en myndighets föreskrifter gäller, även om myndigheten har upphört existera.
Läs merRiksåklagarens uppfattning är att en myndighets föreskrifter gäller, även om myndigheten har upphört existera.
De senaste dagarna har media uppmärksammat ett antal domar från tingsrätter i Skåne, där åtal för hastighetsöverträdelser ogillats med hänvisning till attföreskrifterna utfärdats av före detta myndigheten Vägverket. Vägverket gick under 2010 upp i den nya myndigheten Trafikverket, som numera är den myndighet som meddelar sådana föreskrifter. Riksåklagarens uppfattning är att en myndighets föreskrifter fortsätter att vara giltiga även efter att myndigheten upphört att existera, och att det därmed också går att tillämpa de straffbestämmelser som är kopplade till föreskriften. Med andra ord gäller de hastighetsgränser som Vägverket har fattat beslut om och det går också att åtala den som brutit mot hastighetsgränsen. Riksåklagaren överklagade år 2010 ett mål till högsta domstolen som gäller samma princip. Målet gäller föreskrifter som utfärdades av Arbetarskyddsstyrelsen, som senare gick upp i Arbetsmiljöverket.
Läs mer -
Lägesrapport Juholtärendet
Under dagen kommer inkomna uppgifter att analyseras.
Läs merUnder dagen kommer inkomna uppgifter att analyseras.
- Utredningen fortsätter som planerat. Vi kommer att diskutera omoch hur vi ska gå vidare,säger överåklagare Björn Ericson på Riksenheten för polismål. Ny information lämnas fortlöpande så snart det är möjligt, dock tidigast under eftermiddagen.
Läs mer -
Förhör under dagen i ärendet Håkan Juholt
- Utredningen fortsätter som planerat och vi har påbörjat förhör under dagen. Under fredagen kommer vi att överlägga om beslut kan fattas i frågan om ett brott har begåtts, säger överåklagare Björn Ericson på Riksenheten för polismål.
Läs mer- Utredningen fortsätter som planerat och vi har påbörjat förhör under dagen. Under fredagen kommer vi att överlägga om beslut kan fattas i frågan om ett brott har begåtts, säger överåklagare Björn Ericson på Riksenheten för polismål.
.
Läs mer -
Riksenheten för polismål inleder förhör i ärendet Håkan Juholt under torsdagen
- Förhören är en del av utredningsarbetet med att klarlägga om ett brott har begåtts. Vem eller vilka som kallats till förhör går inte att säga på grund av förundersökningssekretess.
Läs mer- Förhören är en del av utredningsarbetet med att klarlägga om ett brott har begåtts. Vem eller vilka som kallats till förhör går inte att säga på grund av förundersökningssekretess.
Först när det är klarlagt om ett brott har begåtts kan det bli aktuellt med förhör av Håkan Juholt. Tidpunkten för det går därför inte att närmare bestämma. I slutet av denna vecka hoppas vi vara färdiga med utredningen i denna del, säger överåklagare Björn Ericson på Riksenheten för polismål. Björn Ericson är förundersökningsledare och biträds av chefsåklagare Stefan Göransson.
Läs mer -
Utredningsläget i Juholtärendet
Riksenheten för polismål har fått över ärendet som gäller Håkan Juholt. Alla handlingar har dock ännu inte kommit in.
Läs merRiksenheten för polismål har fått över ärendet som gäller Håkan Juholt. Alla handlingar har dock ännu inte kommit in.
-Det går i dag inte att bedöma hur lång tid utredningen kan ta. Vi försöker arbeta så snabbt och effektivt som möjligt, men vi måste samtidigt göra ett grundligt jobb, säger överåklagare Björn Ericson på Riksenheten för polismål. Björn Ericson är förundersökningsledare och biträds av chefsåklagare Stefan Göransson.
Läs mer -
Förundersökning inledd mot Juholt - uppdaterad
En förundersökning har inletts om misstänkt bedrägeribrott av Håkan Juholt. Chefsåklagare Alf Johansson har överlämnat ärendet till Riksenheten för polismål.
Läs merEn förundersökning har inletts om misstänkt bedrägeribrott av Håkan Juholt. Chefsåklagare Alf Johansson har överlämnat ärendet till Riksenheten för polismål.
Med anledning av medieuppgifter om Håkan Juholts bostadsbidrag beslutade chefsåklagare Alf Johansson vid Riksenheten mot korruption att samla in fakta för att bedöma om det fanns anledning att inleda förundersökning om misstänkt brott. Beslutet att ta in fakta togs fredag den 7 oktober. Polisanmälan har också kommit in till bedrägeriroteln vid Stockholmspolisen som den 7 oktober beslutade att inleda förundersökning om misstänkt bedrägeribrott. - Efter att ha tagit del av polisanmälan och andra faktauppgifter har jag kommit fram till att det inte rör sig om misstanke om brott som primärt tillhör verksamhetsområdet för Riksenheten mot korruption. Jag har därför tagit över polisens förundersökning och överlämnat den till Riksenheten för polismål. Enligt vårt interna regelverk ska de handlägga alla misstankar om brott av riksdagsmän utom korruptionsbrott, säger chefsåklagare Alf Johansson. Handläggande åklagare på Riksenheten för polismål kommer att bli överåklagare Björn Ericson, som nu ska sätta sig in i ärendet. Bakgrundsfakta Riksenheten för polismål handlägger misstankar om brott av poliser, men även vissa misstankar om brott av andra tjänstemän, som åklagare, domare och riksdagsledamöter. Riksenheten mot korruption handlägger misstankar om muta och bestickning samt brott som har samband med sådan brottslighet. Uppdaterat 10 oktober kl. 17.00 Riksenheten för polismål kommer att få över handlingarna i ärendet under tisdagen den 11 oktober. Därefter kommeröveråklagare Björn Ericsonoch chefsåklagare Stefan Göransson att kunna lämna information.
Läs mer -
Ärendet med Håkan Juholt
Chefsåklagare Alf Johansson har ingen ny information att lämna för tillfället. Det går heller inte att bedöma när information kan lämnas.
Läs merChefsåklagare Alf Johansson har ingen ny information att lämna för tillfället. Det går heller inte att bedöma när information kan lämnas.
Med anledning av medieuppgifter om Håkan Juholts bostadsbidrag har chefsåklagare Alf Johansson vid Riksenheten mot korruption beslutat att samlafakta för att bedöma om det finns anledning att inleda förundersökning om misstänkt brott. Beslutet attta in faktatogs fredag den 7 oktober. Alf Johansson kan för närvarande inte bedöma när ny information kan lämnas.
Läs mer -
Ny rättspromemoria om påföljd för mord
Idag publiceras rättspromemorian ”Påföljd för mord – en sammanställning av domar meddelade efter den 1 juli 2009”. En slutsats är att den ändring som lagstiftaren gjorde av straffskalan i mordparagrafen den 1 juli 2009 verkar ha fått avsedd effekt.
Läs merIdag publiceras rättspromemorian ”Påföljd för mord – en sammanställning av domar meddelade efter den 1 juli 2009”. En slutsats är att den ändring som lagstiftaren gjorde av straffskalan i mordparagrafen den 1 juli 2009 verkar ha fått avsedd effekt.
Idag publiceras rättspromemorian "Påföljd för mord - en sammanställning av domar meddelade efter den 1 juli 2009". En slutsats är att den ändring som lagstiftaren gjorde av straffskalan i mordparagrafen den 1 juli 2009 verkar ha fått avsedd effekt. Ändringen i straffskalan innebär att straffet för mord numera är fängelse på viss tid, lägst tio och högst arton år, eller fängelse på livstid. Avsikten med Åklagarmyndighetens sammanställning har varit att undersöka i vilken omfattning lagstiftarens intentioner bakom straffskaleändringen har beaktats. Syftet med lagändringen är att skapa utrymme för en mer nyanserad straffmätning för mord genom att göra det möjligt för domstolarna att mäta ut straff som bättre svarar mot hur allvarligt brottet är i det enskilda fallet och att döma ut betydligt högre tidsbestämda straff än tidigare. Straffskalan för mord ska användas fullt ut och fängelse på livstid ska dömas ut i de allvarligaste fallen av mord, där fängelse i 18 år inte är tillräckligt. I den promemoria som Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Göteborg tagit framrefereras 81 domar avseende 46 mordfall. År 2007 gjordes en motsvarande sammanställning (RättsPM2007:16). Då konstaterades att tingsrätterna och hovrätterna i samtliga fall var överens om straffmätningen. Av den nya promemorian framgår att domstolarna numera inte är helt samstämmiga. Denna förändring kan förklaras med att domstolarna i tiden före den 1 juli 2009 bara hade två val - fängelse i tio år eller på livstid - medan nuvarande mordparagraf öppnar helt andra möjligheter för att bedöma brottets egentliga straffvärde.Läspromemorian i sin helhet via länk i högerspalten.
Läs mer -
RÅ överklagar dom om grovt narkotikabrott
RÅ yrkar att HD ska skärpa det straff på fyra års fängelse som en tilltalad fick för att ha transporterat och förvarat 97 kg cannabisharts.
Läs merRÅ yrkar att HD ska skärpa det straff på fyra års fängelse som en tilltalad fick för att ha transporterat och förvarat 97 kg cannabisharts.
Tingsrätten dömde en tilltalad för grovt narkotikabrott bestående i transport och förvaring av 97 kg cannabisharts. Påföljden bestämdes till nio års fängelse. Sedan den tilltalade överklagat sänkte hovrätten straffet till fyra års fängelse. Hovrätten motiverade straffsänkningen med att den övre delen av straffskalan inte var avsedd för fall som detta där den tilltalade endast haft en inskränkt roll i narkotikahandeln. RÅ har överklagat hovrättens dom och yrkat att HD ska skärpa straffet.
Läs mer -
Utredningsläget i Sigtuna-ärendet
Utredningen kring misstänkta mord på två barn i Sigtuna pågår. En kvinna har anhållits.
Läs merUtredningen kring misstänkta mord på två barn i Sigtuna pågår. En kvinna har anhållits.
Senast i morgon klockan 12 ska kammaråklagare Ellen Aule ha tagit ställning till om häktningsframställan ska lämnas in till Attunda tingsrätt. I nuläget kan ingen ytterligare infomation om ärendet ges och åklagaren kan inte svara på frågor om utredningen.
Läs mer -
Svarsskrivelse till Högsta domstolen om barnpornografibrott
En person har dömts till dagsböter för barnpornografibrott (ringa brott) för innehav av 39 stycken tecknade bilder (så kallade mangateckningar).
Läs merEn person har dömts till dagsböter för barnpornografibrott (ringa brott) för innehav av 39 stycken tecknade bilder (så kallade mangateckningar).
Fråga är bland annat om bilderna skildrar barn och om de är att anse som pornografiska i lagens mening.
Läs mer -
Häktningsframställan i Göteborgsärendet
Vice chefsåklagare Agnetha Hilding Qvarnström har begärt fyra män häktade för förberedelse till mord.
Läs merVice chefsåklagare Agnetha Hilding Qvarnström har begärt fyra män häktade för förberedelse till mord.
Häktningsförhandlingarna äger rum i Göteborgs tingsrätt under onsdagen den 14 september, där också själva häktningsframställningarna finns tillgängliga. Åklagaren kan intege någon ytterligare information för tillfället, men kommer att kunna lämna information efter häktningsförhandlingarna.
Läs mer -
Utredningsläget för misstänkt terroristbrott i Göteborg
Utredningen pågår vilket betyder att förhör och andra utredningsåtgärder vidtas. De fyra personer som greps lördagen den 10 september i Göteborg är anhållna på sannolika skäl misstänka för förberedelse till terroristbrott.
Läs merUtredningen pågår vilket betyder att förhör och andra utredningsåtgärder vidtas. De fyra personer som greps lördagen den 10 september i Göteborg är anhållna på sannolika skäl misstänka för förberedelse till terroristbrott.
Gripandet, som skedde med hjälp av Nationella Insatsstyrkan och Polismyndigheten i Västra Götaland, gick lugnt tillväga. Förundersökningsledare och vice chefsåklagare Agnetha Hilding Qvarnström vid Åklagarkammaren för säkerhetsmål måste på tisdag den 13 september bestämma om de ska försättas på fri fot eller begäras häktade.Utredningen är fortfarande i ett tidigt skede och förundersökningssekretess råder. Varken Säkerhetspolisen eller förundersökningsledaren Agnetha Hilding Qvarnström, kan därför för närvarande ge någon ytterligare information.Alla som har tips kan ringa Polisens tipstelefon 114 14. Säkerhetspolisen gör bedömningen att det i nuläget inte finns någon anledning till allmän oro eller säkerhetshöjande åtgärder generellt i samhället.
Läs mer -
Terroristmisstankar i Göteborg
Med anledning av gripandena i Göteborg gör åklagaren ett uttalande.
Läs merMed anledning av gripandena i Göteborg gör åklagaren ett uttalande.
- Utredningen är ännu i ett mycket tidigt stadium och det går därför inte att lämna någon information. Jag kanför närvarandeinte bedöma när information kommer att kunna ges, säger förundersökningsledare Agneta Hilding Qvarnström. Informationen på webbplatsen kommer att uppdateras när mer information kan lämnas.
Läs mer -
Åtal för grovt folkrättsbrott
Åtal har i dag väckts mot en kosovoserb som häktats i Stockholm misstänkt för grovt folkrättsbrott under kriget på Balkan.
Läs merÅtal har i dag väckts mot en kosovoserb som häktats i Stockholm misstänkt för grovt folkrättsbrott under kriget på Balkan.
Mannen ska bland annat ha deltagit i en massaker på 41 albaner i byn Cuska i Kosovo år 1999.
Läs mer -
Friande morddom överklagas till HD
Riksåklagaren överklagar en friande hovrättsdom och begär att Högsta domstolen dömer en man för mord till fängelse på livstid.
Läs merRiksåklagaren överklagar en friande hovrättsdom och begär att Högsta domstolen dömer en man för mord till fängelse på livstid.
Målet gäller frågan om den nedre gränsen för beviskravet "ställt utom rimligt tvivel".
Läs mer -
Gävle får ny chefsåklagare
Partrik Säflund tillträder den 1 september tjänsten som chefsåklagare vid åklagarkammaren i Gävle. Han kommer närmast från tjänsten som vice chefsåklagare vid Ekobrottsmyndigheten i Stockholm. Dessförinnan arbetade han som vice chefsåklagare i Falun.
Läs merPartrik Säflund tillträder den 1 september tjänsten som chefsåklagare vid åklagarkammaren i Gävle. Han kommer närmast från tjänsten som vice chefsåklagare vid Ekobrottsmyndigheten i Stockholm. Dessförinnan arbetade han som vice chefsåklagare i Falun.
- Kammaren i Gävle är en mycket välfungerande kammare. Det ska bli väldigt roligt att sätta sig in i verksamheten och lära känna alla som jobbar där. Då jag började min åklagarbana som aspirant vid regionåklagarmyndigheten i Gävle är till viss del cirkeln sluten, säger Patrik Säflund.
Läs mer -
Riksåklagaren har inte givit klartecken att kasta fimpar
Det är en missuppfattning att riksåklagaren beslutat att det ska vara straffritt att kasta fimpar och annat småskräp.
Läs merDet är en missuppfattning att riksåklagaren beslutat att det ska vara straffritt att kasta fimpar och annat småskräp.
Den 10 juli trädde en ny lagstiftning i kraft som innebär en egen straffskala för de mindre allvarliga nedskräpningsbrotten. Riksåklagaren har fastställt en ordningsbot på 800 kr för sådan nedskräpning. Däremot har riksåklagaren inte beslutat vad som ska vara straffritt och inte, eftersom det är riksdagen som stiftar lagar i Sverige I en artikel på SvD Brännpunkt den11 julibeskriver vice riksåklagare Kerstin Skarp hur besluts- och lagstiftningsprocessen fungerar.
Läs mer -
Förundersökning mot sportchef nedlagd
Kammaråklagare Stina Westman vid Åklagarkammaren i Umeå har idag beslutat lägga ner förundersökningen avseende hets mot folkgrupp där Luleå hockeys sportchef varit misstänkt.
Läs merKammaråklagare Stina Westman vid Åklagarkammaren i Umeå har idag beslutat lägga ner förundersökningen avseende hets mot folkgrupp där Luleå hockeys sportchef varit misstänkt.
Den 5 april beslutade kammaråklagare Stina Westman inleda en förundersökning med anledning av information som kommit till åklagarens kännedom. Förundersökningen avsåg misstanke om Hets mot folkgrupp. Under den pågående förundersökningen har både inblandade och många vittnen hörts. Uppgifterna i förhören av inblandade och vittnen om vad som sagts av den misstänkte går isär. Vid åtal för Hets mot folkgrupp krävs att det kan bevisas både vad som sagts och att det som sagts fått spridning. Det räcker inte att spridningen skett till enstaka personer. - Vid en samlad värdering av bevisläget är det min bedömning är att det inte finns tillräckliga bevis för en fällande dom. Därför har jag beslutat lägga ned förundersökningen, säger kammaråklagare Stina Westman. Kammaråklagare Stina Westman är anträffbar via telefon mellan klockan 11.00 och 15.00 för att besvara eventuella frågor.
Läs mer -
Åklagarna kommenterar domen i dopningsmålet
Tingsrätten i Sundsvall meddelade i dag dom i det stora s.k. dopningsmålet. 57 personer fälldes, bl.a. för grovt dopningsbrott och grov smuggling. 13 personer frikändes.
Läs merTingsrätten i Sundsvall meddelade i dag dom i det stora s.k. dopningsmålet. 57 personer fälldes, bl.a. för grovt dopningsbrott och grov smuggling. 13 personer frikändes.
- Vi är i huvudsak mycket nöjda med tingsrättens dom, säger kammaråklagare Ylva Johansson, Internationella åklagarkammaren i Stockholm. Tre åklagare har arbetat med ärendet, i vilket åtal väcktes i oktober 2010. Huvudförhandlingen pågick under drygt sju månader. - Domen är välskriven och tingsrätten har i flera avseenden gått på åklagarnas linje, t.ex. hur antalet enheter aktiv substans ska beräknas och hur rollfördelningen mellan de åtalade har sett ut. I domen fastslås också att de spaningsmetoder som åklagarna har redovisat har varit tillåtna och inte kan ha anses ha provocerat fram de åtalade gärningarna. Åklagarsidan har inte ännu tagit ställning till om domen ska överklagas till hovrätten. Ylva Johansson är tillgänglig för kommentarer till klockan 16.30 i dag.
Läs mer -
Samlingssida om Assangeärendet
I vänsterspalten på startsidan finns direktlänk till en samlingssida om Assangeärendet.
Läs merI vänsterspalten på startsidan finns direktlänk till en samlingssida om Assangeärendet.
Förhandlingom överlämningsfrågan äger rumi High Court i London den 12-13 juli 2011.
Läs mer -
Svarsskrivelse om helikopterrånet
Det saknas skäl för Högsta domstolen att ta upp målet med den helikopterpilot som dömdes i samband med det så kallade helikopterrånet, anser riksåklagaren.
Läs merDet saknas skäl för Högsta domstolen att ta upp målet med den helikopterpilot som dömdes i samband med det så kallade helikopterrånet, anser riksåklagaren.
Länk till svarsskrivelsen finns i högerspalten.
Läs mer -
Nedskräpningsförseelse ska ge ordningsbot på 800 kronor
Riksåklagaren har ändrat föreskrifterna om ordningsbot så att polisen får möjlighet att utfärda ordningsböter på 800 kronor för vissa fall av så kallad nedskräpningsförseelse.
Läs merRiksåklagaren har ändrat föreskrifterna om ordningsbot så att polisen får möjlighet att utfärda ordningsböter på 800 kronor för vissa fall av så kallad nedskräpningsförseelse.
Till nedskräpningsförseelse räknas exempelvis när någon kastar mindre mängder skräp, som engångsartiklar och glasflaskor, i parker och på gator och torg. Vid sådana fall av nedskräpningsförseelse kommer polisen alltså att kunna förelägga böter direkt på platsen på samma sätt som vid en fortkörning. Om man kastar större mängder skräp eller t.ex. slänger förpackningar som innehåller miljöfarliga ämnen ska åklagare pröva ärendet.Sådana fall kan bedömas som nedskräpning. För nedskräpning är straffet böter (normalt dagsböter) eller fängelse i högst ett år. Lagstiftaren har inte ändrat straffet för nedskräpning. Att slänga kolapapper och cigarettfimpar räknas vanligen som ringa förseelse och är - liksom enligt den tidigare lagstiftningen - inte straffbart. Bakgrunden till ändringen i föreskrifterna är en ny lagstiftning som träder i kraft den 10 juli och som innebär en egen straffskala för de mindre allvarliga nedskräpningsbrotten. I övrigt har lagen (miljöbalken) inte ändrats.
Läs mer -
Läs om åklagarens arbete!
En åklagare på en av landets mindre åklagarkammare berättar om sitt arbete under rubriken "Möt våra anställda".
Läs merEn åklagare på en av landets mindre åklagarkammare berättar om sitt arbete under rubriken "Möt våra anställda".
Här finns även porträtt av administratörer och en specialist.
Läs mer -
Åtal mot ordningsvakter i Göteborg
Måndag den 20 juni väcks åtal mot de ordningsvakter som misstänks för bland annat misshandel vid två restauranger på Avenyn i Göteborg.
Läs merMåndag den 20 juni väcks åtal mot de ordningsvakter som misstänks för bland annat misshandel vid två restauranger på Avenyn i Göteborg.
Ordningsvakterna är misstänkta för misshandel mm. vid ett stort antal tillfällen. Kammaråklagare Ann-Sofie Prahl på Göteborgs åklagarkammare är tillgänglig för frågor om åtalet måndag den 20 juni klockan 14.00-16.00 på telefon 031-739 41 34.
Läs mer -
Vad jobbar en beredningsassistent med?
I dag publiceras ett nytt porträtt på webbplatsen under rubriken "Möt våra anställda".
Läs merI dag publiceras ett nytt porträtt på webbplatsen under rubriken "Möt våra anställda".
Här presenterar vi några olika yrken på Åklagarmyndigheten och denna gång är det en beredningsassistent på åklagarkammaren i Göteborg som berättar om sitt arbete, bl.a. om hur samarbetet med åklagarna går till.
Läs mer -
Åtal för dråp alternativt försök till dråp läggs inte ner
Åtalet mot läkaren vid Astrid Lindgrens barnsjukhus kommer inte att läggas ned. Detta följer av vice överåklagare Mikael Björks beslut att inte göra en överprövning.
Läs merÅtalet mot läkaren vid Astrid Lindgrens barnsjukhus kommer inte att läggas ned. Detta följer av vice överåklagare Mikael Björks beslut att inte göra en överprövning.
Den 1 februari 2010 väcktes åtal mot en läkare för dråp på en liten flicka på Astrid Lindgrens barnsjukhus i Solna. Därefter har förundersökningen kompletterats och åtalet justerats till att i andra hand avse försök till dråp. Den offentlige försvararen har begärt att åtalet ska läggas ned. Chefsåklagare Peter Claeson har beslutat att inte göra så och överlämnat ärendet till Utvecklingscentrum Göteborg. Vice överåklagare Mikael Björk har den 9 juni 2011 beslutat att inte göra en överprövning av beslutet. Åtalet står därför fast. I övrigt har Mikael Björk inga kommentarer att lämna.
Läs mer -
Åtal i ärendet med nationalarenan
Åtal har väckts i dag för grovt mutbrott och grov bestickning i ärendet om ersättningar i samband med att den nya nationalarenan för fotboll byggs.
Läs merÅtal har väckts i dag för grovt mutbrott och grov bestickning i ärendet om ersättningar i samband med att den nya nationalarenan för fotboll byggs.
Chefsåklagare Alf Johansson vid Åklagarmyndighetens Riksenhet mot korruption har i dag väckt åtal i ärendet om ersättningar till en tjänsteman vid Solna stad från ett bolag som deltar i uppförandet av den nya nationalarenan för fotboll i Solna. Tjänstemannen åtalas för grovt mutbrott. Företrädare för bolaget och en förtroendevald vid Solna stad åtalas för grov bestickning. Den förtroendevalde åtalas i andra hand för medhjälp till grovt mutbrott. Åklagaren yrkar även 2 miljoner kronor i företagsbot från bolaget samt riktar förverkandeyrkande mot tjänstemannen och dennes eget bolag med ca 1 miljon kronor. Åtalet är väckt vid Solna tingsrätt. Pressträff För att besvara eventuella frågor anordnar Riksenheten mot korruption pressträff i dag den 8 juni. Tid: kl 13:00 Plats: Riksenhetens lokaler på Hantverkargatan 25 A i Stockholm. OBS: De som önskar delta vid pressträffen anmäler sig vid ankomsten i receptionen på plan 5.
Läs mer -
Förundersökning om olovlig underrättelseverksamhet och vapenbrott läggs ner
Chefsåklagare Tomas Lindstrand vid Åklagarkammaren för säkerhetsmål har beslutat att lägga ner förundersökningen om olovlig underrättelseverksamhet och vapenbrott.
Läs merChefsåklagare Tomas Lindstrand vid Åklagarkammaren för säkerhetsmål har beslutat att lägga ner förundersökningen om olovlig underrättelseverksamhet och vapenbrott.
Det var efter medieuppgifter om att agenter från annat land opererat på svensk mark som en amälan kom in till Åklagarkammaren för säkerhetsmål den 26 maj 2011. Den utredningen lägg nu ner. Läs mer i beslutet.
Läs mer -
Assangeärendet: Datum för förhandling i High Court
Den 12-13 juli kommer High Court i London, England att behandla det överklagande som Assange har lämnat in mot beslutet att överlämnas till Sverige.
Läs merDen 12-13 juli kommer High Court i London, England att behandla det överklagande som Assange har lämnat in mot beslutet att överlämnas till Sverige.
.
Läs mer -
HD beviljar resning i mordmål
Högsta domstolen beviljar resning till fördel för en morddömd man och till nackdel för hans föräldrar.
Läs merHögsta domstolen beviljar resning till fördel för en morddömd man och till nackdel för hans föräldrar.
Högsta Domstolen beslutade den 6 maj att bevilja resning i ett mycket uppmärksammat mordmål från 2006, där en ung man åtalades och dömdes för mord och där hans föräldrar som också hade åtalats friades. Mordet ägde rum i Högsby i Småland. Den dömde mannen begärde resning i november 2009. Riksåklagaren motsatte sig inte resning och har också ansökt om resning till nackdel för hans föräldrar. HD:s beslut innebär att man går på riksåklagarens linje och alltså beviljar resning till förmån för den unge mannen och till nackdel för hans föräldrar. Den nya bevisning som framkommit är sådan att föräldrarna "sannolikt skulle ha dömts för mordet om bevisningen hade förelegat vid rättegången", skriver Högsta Domstolen (mål nr Ö 5120-09 samt Ö 867-10). Resningen innebär att den tidigare domen från Göta hovrätt har undanröjts. Målet ska tas upp igen i hovrätten, både mot den tidigare dömde och mot hans föräldrar. Så vitt det är känt är det första gången HD beviljar resning till nackdel för frikända personer. Vad händer nu? Förundersökningen är sedan tidigare återupptagen och beräknas pågå ytterligare några veckor. Flera olika utredningsåtgärder återstår att genomföra. Eftersom den gamla hovrättsdomen är undanröjd ska målet därefter sättas ut till förhandling i Göta hovrätt. Någon ytterligare information kan för närvarande inte lämnas.
Läs mer -
Årsrapport för Riksenheten för polismål
Riksenheten för polismål sammanfattar i en årsrapport verksamheten vid enheten under 2010. Enhetens verksamhet skiljer sig i flera avseenden från åklagarverksamheten i övrigt, vilket också återspeglas i resultaten.
Läs merRiksenheten för polismål sammanfattar i en årsrapport verksamheten vid enheten under 2010. Enhetens verksamhet skiljer sig i flera avseenden från åklagarverksamheten i övrigt, vilket också återspeglas i resultaten.
Riksenheten för polismål är en nationell operativ enhet inom Åklagarmyndigheten med uppgift att handlägga främst ärenden om brott av polisanställda, men också bland annat åklagare, domare och riksdagsledamöter. Enheten biträds av i utredningsarbetet av Rikspolisstyrelsens nationella internutredningsverksamhet och verkar därmed självständigt och avskiljt från övrig polis- och åklagarverksamhet. Alla utredningar leds av åklagare En väsentlig skillnad mot annan åklagarverksamhet är att samtliga utredningar om polismål leds av åklagare, oavsett brottets art. Vidare ska inte bara brottsanmälningar bedömas av åklagare, utan också klagomål. Detta bidrar bland annat till att lagföringsandelen, dvs. andelen anmälda misstankar som leder till åtal mm., är väsentligt lägre än för annan åklagarverksamhet. Under den senaste treårsperioden har antalet inkomna brottsmisstankar till Riksenheten ökat från 6 513 år 2008 till 7 343 år 2010. Ökningen består i stort sett enbart av en ökning av antalet polismål, medan anmälningar mot åklagare och domare varit konstant. Av ökningen utgör ungefär hälften trafikbrott, främst sådana där poliser under utryckning har överskridit hastighetsbegränsningarna och registrerats av hastighetskamera. 64 domar meddelades under 2010 Under 2010 meddelades 64 domar där åklagare vid Riksenheten vid polismål varit part. Av dessa har 37 domar avsett brott i tjänsten och 27 brott på fritiden. För tjänstebrotten har åtalet bifallits i cirka 70 procent av fallen, vilket är lägre än i vanlig åklagarverksamhet, där bifallsprocenten är cirka 90-95 procent. Av de 27 fritidsbrotten utgjordes 26 av fällande domar och en av ogillat åtal. I rapporten redovisas några av de mer uppmärksammade ärenden som enheten har handlagt under året, liksom resultatet av ett antal åtal för tjänstefel. En jämförelse med motsvarande verksamhet i Norge görs också.
Läs mer -
Pressinbjudan om korruption i Norden
Den 13-14 april 2011 arrangerar Riksenheten mot korruption ett nordiskt seminarium om korruption. I anslutning till seminariet inbjuds media till en pressträff om korruptionen i Norden
Läs merDen 13-14 april 2011 arrangerar Riksenheten mot korruption ett nordiskt seminarium om korruption. I anslutning till seminariet inbjuds media till en pressträff om korruptionen i Norden
I anslutning till seminariet inbjuds media till en pressträff där det ges möjlighet att få mer information om hur korruptionen i Norden ser ut. Vid pressträffen medverkar överåklagare Gunnar Stetler och chefsåklagare Alf Johansson vid Riksenheten mot korruption samt Staffan Andersson, docent i statsvetenskap vid Linnéuniversitetet, Växjö. Pressträffen kommer bland annat att beröra frågor som: hur påverkas vi av ett ökat internationellt fokus på korruptionsfrågor?hur påverkas omfattningen av korruption av ökad offentlig verksamhet i privat regi?och påverkar detta möjligheten att utreda korruptionsbrott? - Vi är inte så förskonade från korruption i Norden som vi gärna vill tro. Kulturellt står vi nära varandra och våra erfarenheter är därför likartade, säger överåklagare Gunnar Stetler som är chef för Riksenheten mot korruption i Sverige. Tid: onsdagen 13 april klockan 12.30 Plats: Nordic Light Hotel, Vasaplan 7, Stockholm Observera att föranmälan till pressträffen måste göras till Malin Björk 010-562 50 58, eller via e-post: [email protected]älkomna!
Läs mer -
Kommentar med anledning av kritik
Sekretessbedömningarna har ifrågasatts i det uppmärksammade mordärendet i Örebro. Chefsåklagare Fredrik Jonasson lämnar en kommentar.
Läs merSekretessbedömningarna har ifrågasatts i det uppmärksammade mordärendet i Örebro. Chefsåklagare Fredrik Jonasson lämnar en kommentar.
I det mordärende i Örebro, där en misstänkt tagit sitt liv, har åklagaren kritiserats för att ha lämnat ut viss information till medierna.Efter detta har åklagarkammaren beslutat att inte lämna ut något ytterligare material från förundersökningen. Även detta har kritiserats och åklagaren har misstänkliggjorts. Beslutet att inte lämna ut något material har fattats av chefsåklagare Fredrik Jonasson. - Prövning av sekretessfrågor innebär ofta en svår avvägning mellan olika intressen. Särskilt komplicerad blir sekretessprövningen i ett ärende som detta, där förundersökningen fortfarande pågår, säger Fredrik Jonasson, chef för åklagarkammaren i Örebro. Med hänsyn till att utredningen fortfarande pågår och till de berörda personerna, lämnar åklagarkammaren för närvarande inte ut några handlingar.
Läs mer -
Åtal för grov trolöshet mot huvudman
Idag väcks åtal mot förre fastighetschefen vid Stockholms Stad för grov trolöshet mot huvudman.
Läs merIdag väcks åtal mot förre fastighetschefen vid Stockholms Stad för grov trolöshet mot huvudman.
Enligt åtalet skamannen ha förorsakat Stockholms Stad en ekonomisk skada på omkring 250000 kr. Enligt åtalet harmannen slutattesterat fakturor för arrangemang och evenemang som inte förekommit eller i vart fall inte skulle belasta Stockholms Stad. En annan person åtalas för medhjälp till grov trolöshet mot huvudman.
Läs mer -
Förundersökning om olovlig underrättelseverksamhet läggs ner
Chefsåklagare Tomas Lindstrand vid Åklagarkammaren för säkerhetsmål har lagt ner förundersökningen om olovlig underättelseverksamhet.
Läs merChefsåklagare Tomas Lindstrand vid Åklagarkammaren för säkerhetsmål har lagt ner förundersökningen om olovlig underättelseverksamhet.
I november 2010 gjorde medieuppgifter gällande att amerikanska myndigheter sedan år 2000 bedrivit övervakning av misstänkta personer i ett flertal länder. Med anledning av detta beslutade chefsåklagare Tomas Lindstrand vid Åklagarkammaren för säkerhetsmål att inleda en förundersökning om bland annat olovlig underrättelseverksamhet. Förundersökningen läggs nu ner eftersom olovlig underrättelseverksamhet inte kan styrkas, det inte går att utreda brott mot personuppgiftslagen och det saknas anledning anta att brott mot tystnadsplikt begåtts.
Läs mer -
Åtal nedlagt mot Sture Bergwall
Extra åklagare Olle Sohlberg har beslutat lägga ned åtalet mot Sture Bergwall (tidigare Thomas Quick) i ärendet om mordet på den norska flickan Therese Johannessen.
Läs merExtra åklagare Olle Sohlberg har beslutat lägga ned åtalet mot Sture Bergwall (tidigare Thomas Quick) i ärendet om mordet på den norska flickan Therese Johannessen.
Sture Bergwall dömdes 1998 av Hedemora tingsrätt för mord på dennioåriga norskaflickan Therese Johannessen. Mordet skulle ha ägt rum i juli 1988. Bergwall förnekar numera brottet och Svea hovrätt beviljade i september 2010 resning i målet. "Det finns ingen bevisning som direkt binder Bergwall till brottet. Bevisvärdet av hans tidigare erkännande och de uppgifter som han lämnat under förundersökningen och vid huvudförhandlingen i Hedemora tingsrätt angående Therese Johannessen och de aktuella platserna är /- - -/ begränsat", skriver Olle Sohlberg i sitt beslut.
Läs mer -
Riksåklagaren överklagar inte terroristdomen från Göteborg
Riksåklagaren kommer inte att överklaga den uppmärksammade domen från Hovrätten över Västra Sverige som gäller stämpling till terroristbrott med anknytning till Somalia.
Läs merRiksåklagaren kommer inte att överklaga den uppmärksammade domen från Hovrätten över Västra Sverige som gäller stämpling till terroristbrott med anknytning till Somalia.
I målet kom tingsrätten och hovrätten till olika beslut. Tingsrätten dömde de tilltalade till fängelse i fyra år medan hovrätten med samma underlag ogillade åtalet. Enligt åtalet hade de två tilltalade åtagit sig att utföra självmordsattentat med mord, grov misshandel, grov skadegörelse och grov allmänfarlig ödeläggelse som följd. Målet gällde stämpling, dvs. att de tilltalade hade beslutat tillsammans med andra att utföra dåden. Eftersom stämpling avser ett skede som ligger så tidigt i händelsekedjan fram till det fullbordade brottet, finns det sällan någon mer omfattande konkret bevisning. Att två domstolar kommer till så olika resultat som i det här målet, är ett tydligt uttryck för bevissvårigheterna. Högsta domstolen är en renodlad prejudikatinstans och det är framför allt frågor i vilka det finns behov av vägledande uttalanden för rättstillämpningen som lämpar sig för en prövning där. Däremot har bevisfrågor av den typ som det här målet gäller mera sällan en sådan principiell och generell betydelse. Det finns därför inte tillräckliga skäl att överklaga hovrättsdomen.
Läs mer -
Kompletterande utredning klar i ärende om dråp på liten flicka
Chefsåklagare Peter Claeson ska begära att Solna tingsrätt sätter ut ett datum för målet.
Läs merChefsåklagare Peter Claeson ska begära att Solna tingsrätt sätter ut ett datum för målet.
Den 1 februari 2010väcktes åtal mot en läkare för dråp på en liten flicka på Astrid Lindgrens barnsjukhus i Solna. Därefter har förundersökningen kompletterats. Kompletteringen är nu klar och kommer att sammanställas och överlämnas till försvarare, målsägandebiträde och domstol vilken beräknas ske på måndag den 28 mars 2011. Chefsåklagare Peter Claesonkommer därefter att ge in en skrivelse tillSolna tingsrättdär han begär att tingsrätten sätter ut datum för huvudförhandling i målet. I övrigt har Peter Claeson inga kommentarer att lämna.
Läs mer -
Riksåklagaren överklagar uppmärksammad sexualbrottsdom
Riksåklagaren har överklagat hovrättsdomen i det mål som gäller en ung flicka som haft samlag mot betalning i Malmö.
Läs merRiksåklagaren har överklagat hovrättsdomen i det mål som gäller en ung flicka som haft samlag mot betalning i Malmö.
Riksåklagaren yrkar att en av de åtalade männen döms för våldtäkt mot barn, eftersom han anser att mannen - som hade samlag med den då 14-åriga flickan flera gånger - har haft skälig anledning att anta att flickan inte fyllt 15 år. Malmö tingsrätt dömde mannen för våldtäkt mot barn, medan hovrätten ogillade åtalet och menade att mannen inte hade varit i så hög grad oaktsam i förhållande till flickans ålder att han kunde dömas för brottet. Enligt bestämmelserna i brottsbalken (6 kap. 13 §) finns det inget krav på full kännedom om den unga personens ålder. Syftet med bestämmelsen, skriver riksåklagaren, är att gärningsmannen "inte ska kunna undgå ansvar genom att hänvisa till att han inte haft säker kännedom om barnets verkliga ålder". I det här fallet menar riksåklagaren att det funnits en så pass stor osäkerhet om flickans ålder att mannen borde ha avstått från samlag med henne. - Det är viktigt att det finns en tydlighet i hur frågan ska bedömas. I det här målet har domstolarna kommit till olika bedömningar på i stort sett samma material. Det saknas direkt vägledande rättspraxis om hur bestämmelsen ska tillämpas och därför har jag överklagat hovrättsdomen i den delen, säger riksåklagare Anders Perklev. Övriga delar av domen överklagas inte. Högsta domstolen är en renodlad prejudikatinstans och omständigheterna är sådana att målet i övrigt inte är lämpligt för en prövning där. Det är främst frågor där det finns behov av vägledande uttalanden för rättstillämpningen som lämpar sig för prövning i Högsta domstolen. Det innebär att det inte är tillräckligt att man anser att det finns skäl att göra en annan bedömning än hovrätten i en fråga för att överklaga i den delen.
Läs mer -
Uppgifter i media om Assangeärendet
Överåklagare Marianne Ny kan inte lämna några kommentarer om de nya medieuppgifterna i Assangeärendet.
Läs merÖveråklagare Marianne Ny kan inte lämna några kommentarer om de nya medieuppgifterna i Assangeärendet.
Kontakta presstjänsten för mer information.
Läs mer -
Åtal för mord på Hisingen
Fredag den 11 mars väcks åtal mot den man som misstänks för mord på en ung kvinna på Hisingen. Mordet begicks den 26 september 2010. Kammaråklagare Stina Lundqvist på Göteborgs åklagarkammare är tillgänglig för frågor om åtalet fredag den 11 mars klockan 13.00-15.00 på telefon 031-739 41 61
Läs mer -
Fildelare erkänner brott
Ett nätverk för olovlig fildelning har lagt ned sin verksamhet efter ett tillslag. En centralt placerad person har erkänt.
Läs merEtt nätverk för olovlig fildelning har lagt ned sin verksamhet efter ett tillslag. En centralt placerad person har erkänt.
Förra veckan gjorde polisen ett tillslag mot en centralt placerad person inom ett av de viktigaste nätverken för olovlig fildelning i Sverige. Nätverket, som haft ca 35 000 medlemmar, har fokuserat på att dela ut nyutgiven film som hämtats från nätverk inom den så kallade"Scenen". Nätverket har använt den s.k. BitTorrent-tekniken. Enligt utredningen har personen, en man i 25-årsåldern, bland annat under en tvåveckorsperiod i höstas laddat upp mer än tusen filmer till nätverket. Vid husrannsakan anträffades den dator som mannen använt. Mannen kunde senare gripas och i förhör erkände han brott och berättade om verksamheten. Efter tillslaget har nätverket lagt ned sin verksamhet.
Läs mer -
Kommentar om soldater i Afghanistan
Med anledning av ett inslag på TV4 den 1 mars 2011 om de två svenska soldater som sköts till döds i Afghanistan lämnar chefsåklagare Krister Petersson följande kommentar: - Inslaget innehåller inga nyheter i sak. De slutsatsersom TV4 drar av materialetär deras egna. I övrigt kan jag inte kommentera handlingar som jag själv hemligstämplat.
Läs mer -
Assange ska överlämnas till Sverige (uppdaterad)
The City of Westminster Magistrates Court i London har i dag beslutat att bifalla begäran om att Julian Assange ska överlämnas till Sverige.
Läs merThe City of Westminster Magistrates Court i London har i dag beslutat att bifalla begäran om att Julian Assange ska överlämnas till Sverige.
The City of Westminster Magistrates Court i London har i dag beslutat att bifalla begäran om att Julian Assange ska överlämnas till Sverige. Beslutet kan överklagas. Någon ytterligare information om ärendet kan inte lämnas för närvarande. Överåklagare Marianne Ny kommer inte att ge några intervjuer om ärendet medan det handläggs av brittiska myndigheter dsafsdfasdfsdf
Läs mer -
Beslut om överlämnande av Julian Assange
Beslut fattas den 24 februari i London. Överåklagare Marianne Ny ger inga intervjuer så länge ärendet handläggs i Storbritannien.
Läs merBeslut fattas den 24 februari i London. Överåklagare Marianne Ny ger inga intervjuer så länge ärendet handläggs i Storbritannien.
Förhandlingen om överlämnande av Julian Assange till Sverige avslutades vid Belmarsh Magistrates Court den 11 februari. Domstolen meddelade att beslut kommer att avkunnas den 24 februari 2011 kl 10.30 (lokal tid). Information om domstolens belsut kommer att lämnas påwebbplatsen snarast möjligt efter att det avkunnats. Om beslutet överklagas av någon av parterna kommer vidare information om handläggningen att lämnas senare. Överåklagare Marianne Ny kommer inte att ge några intervjuer som gäller frågan om överlämnande av Julian Assange till Sverige medan ärendet handläggs i Storbritannien.
Läs mer -
Pressträff med anledning av Palmeutredningen – 25 år
Den 28 februari i år är det 25 år sedan mordet på statsminister Olof Palme. Mot bakgrund av detta inbjuds medier för intervjuer.
Läs merDen 28 februari i år är det 25 år sedan mordet på statsminister Olof Palme. Mot bakgrund av detta inbjuds medier för intervjuer.
Utredningen som anses vara en av världens mest omfattande fortgår då det inte längre är aktuellt med preskription. För att tillgodose behovet från medier finns möjlighet att träffa förundersökningsledare vice riksåklagare Kerstin Skarp samt Palmegruppens chef kommissarie Stig Edqvist. Pressträffen hålls i Rikskriminalpolisens lokaler, polishuset Kronoberg, för intervjuer och fototillfälle. Datum: måndagen den 21 februari 2011 Tid: 13.00 och framåt. Plats: Rikspolisstyrelsen, Polhemsgatan 30 i Stockholm Observera att endast föranmälda bereds plats och att du måste anmäla dig även om du haft kontakt med Rikskriminalpolisen i detta ärende tidigare.
Läs mer -
Angående förfrågningar om intervjuer med överåklagare Marianne Ny
Det kommer många förfrågningar om intervjuer med överåklagaren Marianne Ny. Hon kommer inte ge några intervjuer om ärendet som gäller överlämnande av Julian Assange till Sverige medan ärendet handläggs i Storbritannien.
Läs merDet kommer många förfrågningar om intervjuer med överåklagaren Marianne Ny. Hon kommer inte ge några intervjuer om ärendet som gäller överlämnande av Julian Assange till Sverige medan ärendet handläggs i Storbritannien.
Hon kan inte heller lämna några kommentarer till den pågående förhandlingen vid Belmarsh Magistrates Court, London.
Läs mer -
Uttalande av riksåklagaren med anledning av Assangeärendet
Anders Perklev kommenterar kritiken mot det svenska rättssystemet och mot åklagaren.
Läs merAnders Perklev kommenterar kritiken mot det svenska rättssystemet och mot åklagaren.
Under förhandlingarna i London om överlämnande av Julian Assange har flera mycket kritiska synpunkter kommit på det svenska rättssystemet och på hur överåklagare Marianne Ny har agerat. Både möjligheten till en rättssäker prövning i Sverige och åklagarens behörighet har ifrågasatts. Med anledning av kritiken vill riksåklagare Anders Perklev ge följande kommentar: -Kritiken har framförts som en del av Julian Assanges försvar och utgör alltså partsinlagor i ett pågående mål. Jag själv eller Marianne Ny har därför inte anledning att närmare kommentera kritiken, utanför det bemötande som sker i själva rättegången. Julian Assange har självfallet rätt att utforma sitt försvar på det sätt han önskar, och han ska liksom alla andra misstänkta personer betraktas som oskyldig tills motsatsen har fastställts av en domstol. -Mot bakgrund av att vissa uttalanden riktar sig mot Marianne Ny personligen vill jag dock klargöra att enligt svensk rätt gäller, till skillnad från vissa andra rättssystem, så kallad absolut åtalsplikt. Det innebär att en åklagarei princip är skyldig att så långt det är möjligt fullfölja en brottsutredning, och när det finns tillräcklig bevisning, fatta beslut om åtal. Marianne Ny har alltså agerat helt i enlighet med sin roll som allmän åklagare, och hon har självfallet den behörighet som krävs för de beslut som har fattats i ärendet.
Läs mer -
Brittisk förhandling i Assange-ärendet
Den 7 och 8 februari kommer en förhandling om överlämnade av Julian Assange enligt den europeiska arresteringsordern att äga rum i London.
Läs merDen 7 och 8 februari kommer en förhandling om överlämnade av Julian Assange enligt den europeiska arresteringsordern att äga rum i London.
Domstolen kommer efter förhandlingen att tillkännage när beslut meddelas. Information om detta kommer då att lämnas på vår webbplats. Domstolsbeslutet kan överklagas. Ärendet handläggs av brittiska rättsliga myndigheter och överåklagaren Marianne Ny har ingen ytterligare information att lämna om ärendets handläggning.
Läs mer -
Riksåklagaren överklagar Mattias Flinks tidsbestämda straff
Beslutet om omvandling kommer för tidigt i förhållande till frigivningstidpunkten, anser riksåklagaren.
Läs merBeslutet om omvandling kommer för tidigt i förhållande till frigivningstidpunkten, anser riksåklagaren.
Riksåklagaren har överklagat Göta hovrätts beslut att omvandla Mattias Flinks livstidsstraff till fängelse i 36 år. Hovrättens beslut innebär att villkorlig frigivning skulle kunna äga rum tidigast år 2018. Det återstår alltså närmare åtta år fram till frigivningstidpunkten. Enligt riksåklagaren ska lagen om livstidsomvandling inte tillämpas på det sätt som hovrätten har gjort. Om domstolen bedömer att det kommer att dröja så lång tid som i det här fallet, är det för tidigt att omvandla livstidsstraffet redan nu. Ett beslut om omvandling ska grundas på en bedömning av risken för återfall i allvarlig brottslighet. Om frigivningstidpunkten ligger långt fram i tiden, är det inte möjligt att med någon säkerhet bedöma hur stor återfallrisken kommer att vara vid frigivningen. Det finns, enligt överklagandet,en risk för att praxis kan kommer att utvecklas så att beslut om omvandling kommer allt tidigare och utan att det finns ett tillräckligt underlag för en säkerhetsprognos. Målet har därför betydelse för hur lagen kommer att tillämpas i fortsättningen.Det är denna principfråga som har föranlett riksåklagaren att överklaga beslutet. I överklagandet förs inget resonemang om strafftiden som sådan.
Läs mer -
Muthärvan i Göteborg
Det har tidigare meddelats att det första åtalet avseende den s.k. Göteborgshärvan troligen skulle ha väckts i morgon (fredag).
Läs merDet har tidigare meddelats att det första åtalet avseende den s.k. Göteborgshärvan troligen skulle ha väckts i morgon (fredag).
Tidpunkten för åtalet kommer dock att behöva flyttas till i början av nästa vecka (tisdag eller senast onsdag).
Läs mer -
Förhandling i London om överlämning
Dagens förhandling är endast av förberedande karaktär. Någon information kan därför inte lämnas i dag.
Läs merDagens förhandling är endast av förberedande karaktär. Någon information kan därför inte lämnas i dag.
I dag genomförs en förhandling i London som behandlar frågan om överlämning av Julian Assange enligt den europeiska arresteringsordern. Förhandlingen är endast av förberedande karaktär och förhandling i sak är, enligt uppgift, planerad att äga rum i början av februari. Överåklagare Marianne Ny har därför ingen information att lämna i dag. För frågor om bland annat samtyckesbestämmelser i brittisk sexualbrottslagstiftning hänvisas till den statliga utredningen SOU 2010:71 Sexualbrottslagstiftningen - utvärderingen och reformförslag, kapitel 5.4
Läs mer -
Med anledning av dödsskjutningarna i centrala Malmö
- Grov våldsbrottslighet ges alltid högsta prioritet och vi har täta och intensiva kontakter med länskriminalen i Skåne.
Läs mer- Grov våldsbrottslighet ges alltid högsta prioritet och vi har täta och intensiva kontakter med länskriminalen i Skåne.
Samarbetet mellan myndigheterna fungerar mycket bra och vi har också erbjudit länskriminalen alla de resurser som står till vårt förfogande. Sedan i somras har vi sammantaget 7 mordärenden i Malmö. I alla utom ett av dessa ärenden har åklagare gått in som förundersökningsledare. Vi har dessutom goda förhoppningar om att vi inom kort kommer att finna misstänkta även i de mord som inträffat under de senaste dagarna. I övrigt är vi tvungna att vara restriktiva med ytterligare information då vi just nu befinner oss mitt i utredningsarbetetav dessa som omfattas av sekretess, säger chefsåklagare och kammarchefen Ola Sjöstrand.
Läs mer -
Häktad för förberedelse till terroristbrott
Attunda tingsrätt har häktat en person misstänkt för förberedelse till terroristbrott, i enlighet med åklagarens begäran.
Läs merAttunda tingsrätt har häktat en person misstänkt för förberedelse till terroristbrott, i enlighet med åklagarens begäran.
Domstolen beslutade också om yppandeförbud. Åtal ska vara väckt senast den 13 januari 2011 klockan 11.
Läs mer -
Gripandena i Danmark - uppdaterat
Fem personer har gripits misstänkta för förberedelser till terroristbrott i Danmark. Ärendet har kopplingar till Sverige.
Läs merFem personer har gripits misstänkta för förberedelser till terroristbrott i Danmark. Ärendet har kopplingar till Sverige.
Förundersökningsledare för den svenska delen av ärendet är chefsåklagare Tomas Lindstrand vid Åklagarkammaren för säkerhetsmål. Tomas Lindstrand kan för närvarande inte lämna några kommentarer om ärendet. Så snart ny information kan ges kommer den att publiceras. (Uppdaterat kl. 20.30 den 29 december.)
Läs mer -
Kommentar med anledning av medieuppgifter om Assangeärendet
Material ur utredningen som rör Julian Assange har, enligt uppgift, publicerats i den engelska tidningen the Guardian.
Läs merMaterial ur utredningen som rör Julian Assange har, enligt uppgift, publicerats i den engelska tidningen the Guardian.
Med anledning av detta ger överåklagare Marianne Ny följande kommentar: - Exakt vilket material som kommit the Guardian till handa känner vi inte till. Det svenska meddelarskyddet innebär att vi inte har rätt efterforska källan, och därför vet vi heller inte hur informationen kommit till the Guardian.
Läs mer -
Presskonferens om skjutningarna i Malmö
Tisdag den 21 december hålls en presskonferens i polishuset i Malmö.
Läs merTisdag den 21 december hålls en presskonferens i polishuset i Malmö.
Chefsåklagare Solveig Wollstad har begärt den misstänkte mannen häktad för ytterligare två mord och fem mordförsök, samtliga i Malmö, nämligen: Försök tillmord den 19 juni 2010 Försök till mord den 23 oktober 2010 Försök till mord den 23 oktober 2009 Försök till mord den 28 november 2006 Mord den 13 juni 2003 Mord den 28 juli 2003 Totalt är han nu misstänkt för tre mord och tio mordförsök. Presskonferens Plats: hörsalen, polishuset Gasklockan, Porslinsgatan i Malmö. Tid: tisdag den 21 december klockan 11.00. Medverkar görchefsåklagare Solveig Wollstad, kommissarie Börje Sjöholm samt representant för polisområde Malmös ledning. De kommer att redogöra för utredningsläget.
Läs mer -
Företagsböter inbringar 20 miljoner
Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål rapporterar ett resultat för utdömda företagsböter under 2010 till cirka 20 miljoner kronor.
Läs merRiksenheten för miljö- och arbetsmiljömål rapporterar ett resultat för utdömda företagsböter under 2010 till cirka 20 miljoner kronor.
Enheten har systematiskt gått igenom domar och strafförelägganden för arbetsmiljö- och miljöbrott till och med november månads slut. Summan inkluderar inte vanliga böter mot fysisk person. - Det här är i hög utsträckning etablerade företag som snabbt vill lägga saken bakom sig och därför betalar. Min uppfattning är att pengarna i mycket hög omfattning kommer statskassan till godo, säger chefsåklagare Mats Palm, chef för Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål. Ändrade regler ger högre lagföring Sedan reglerna för företagsbot, en form av böter för företag, ändrades den 1 juli 2006 har det blivit lättare att lagföra den här typen av brott. Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål fördubblade sin lagföring mellan 2008 och 2009 och ökningen har fortsatt under 2010. - Vi har under året arbetat fram metoder för att effektivisera vårt arbete. De 20 miljonerna motsvarar i stora drag Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömåls totala budget för 2010. Vår målsättning för 2011 är att i ännu högre utsträckning komma åt vinsterna av brottslig verksamhet och i det syftet öka användningen av företagsböter ytterligare, säger Mats Palm.
Läs mer -
Ny häktningsförhandling i London
Kort kommentar från överåklagare Marianne Ny samt information om kommande process.
Läs merKort kommentar från överåklagare Marianne Ny samt information om kommande process.
High Court i London har i dag beslutat att Julian Assange ska släppas fri mot borgen. Beslutet innebär ingen förändring av läget i förundersökningen. - Som jag meddelat tidigare kan jag för närvarande inte lämna någon information om vad som händer i ärendet.Frågan om utlämninghandläggs nu av brittiska myndigheter, säger överåklagare Marianne Ny. Så snart ny information kan lämnas kommer den att publiceras på www.aklagare.se. Den kommande processen i Storbritannien Nästa steg är att brittisk domstol ska pröva frågan om han ska utlämnas till Sverige eller ej. Den processen startar tidigast i januari.
Läs mer -
Stora störningar i telefontrafiken till myndighetens arbetsplatser i Malmö
Det är just nu stora störningar för telefon- och faxtrafiken till och från Åklagarmyndighetens kammare och arbetsplatser i Malmö.
Läs merDet är just nu stora störningar för telefon- och faxtrafiken till och från Åklagarmyndighetens kammare och arbetsplatser i Malmö.
De som ringer möts av upptagetton och kommer därför inte fram. Ett brott på en kabel är trolig orsak till detta och felsökning pågår. Problemet kan dock kvarstå under ytterligare några dagar. De arbetsplatser som är drabbade är: Utvecklingscentrum Malmö, Internationella åklagarkammaren Malmö, Malmö Åklagarkammare samt Södra Skånes åklagarkammare. Alternativt kontaktsätt är e-post, du hittar länk till arbetsplatsernas respektive kontaktsida i högerspalten.
Läs mer -
Häktningsförhandlingen i Assangeärendet
Kort kommentar från överåklagare Marianne Ny.
Läs merKort kommentar från överåklagare Marianne Ny.
Westminster Magistrates Courti London beslutade på tisdagen att Julian Assange ska släppas fri mot borgen. Beslutet överklagades av den brittiska åklagaren. - Som jag meddelat tidigare kan jag för närvarande inte lämna någon information om vad som händer i utredningen. Ärendet handläggs nu av brittiska myndigheter, säger överåklagare Marianne Ny. Marianne Ny ger inga övriga kommentarer i ärendet. Så snart ny information kan lämnas kommer den att publiceras på www.aklagare.se.
Läs mer -
Lagen om terroristbrott - fakta
Korta fakta om lagen (2003:148) om straff för terroristbrott presenteras här.
Läs merKorta fakta om lagen (2003:148) om straff för terroristbrott presenteras här.
Lagen är uppbyggd så att den omfattar en uppräkning av olika brott - en brottskatalog. Dit hör bland annat mord, dråp, grov misshandel, människorov, mordbrand och sabotage. För att klassas som terroristbrott krävs dessutom att gärningen allvarligt kan skada en stat eller mellanfolklig organisation. Med detta avses att gärningen på något sätt riktas mot viktiga samhällsfunktioner. Det preciseras genom att gärningen ska ha företagits i vissa syften, antingen 1. injaga allvarlig fruktan hos befolkningen eller en viss befolkningsgrupp, 2. tvinga offentliga organ att vidta vissa åtgärder, eller 3. allvarligt destabilisera grundläggande politiska, konstitutionella, ekonomiska eller sociala funktioner. Om inte ett högre straff gäller enligt de vanliga bestämmelserna i brottsbalken är straffet för terroristbrott fängelse, i minst fyra och högst arton år eller på livstid. Om brottet bedöms som mindre grovt är straffet fängelse i minst två och högst sex år.
Läs mer -
Pressträff om misstänkt terroristbrott
Måndag den 12 december klockan 12.00 anordnas en pressträff med anledning av det misstänkta terroristbrottet i Stockholm city. Medverkar gör representanter från Säkerhetspolisen och Åklagarkammaren för säkerhetsmål.
Läs merMåndag den 12 december klockan 12.00 anordnas en pressträff med anledning av det misstänkta terroristbrottet i Stockholm city. Medverkar gör representanter från Säkerhetspolisen och Åklagarkammaren för säkerhetsmål.
Ärendet hanterades inledningsvis av jouråklagare. Chefsåklagare Tomas Lindstrand på Åklagarkammaren för säkerhetsmål tog över ansvaret som förundersökningsledare på morgonen söndag den 12 december. Utredningen bedrivs av Säkerhetspolisen. Riksåklagare Anders Perklev deltog på söndagkvällen i ett möte med Samverkansrådet mot terrorism. Samverkansrådet mot terrorism är ett samarbete mellan fjorton svenska myndigheter, som syftar till att stärka Sveriges förmåga att motverka terrorism. Rådet leds av Säkerhetspolisens generaldirektör.
Läs mer -
Om explosionerna i Stockholm
Lördagen den 11 december inträffade flera explosioner i centrala Stockholm. Allt pekar på att det var ett medvetet bombdåd. En person, som betraktas som gärningsmannen, dog i samband med explosionen.
Läs merLördagen den 11 december inträffade flera explosioner i centrala Stockholm. Allt pekar på att det var ett medvetet bombdåd. En person, som betraktas som gärningsmannen, dog i samband med explosionen.
Personen som dog i sprängningen är ännu inte 100-procentigt identifierad, men man är i stort sett säkra på vem det är. Troligen är det är en man född 1981 med ursprung i mellanöstern som blev svensk medborgare 1992. Han har bott i Sverige ett antal år och ett antal år i England. Han är tidigare helt okänd hos Säkerhetspolisen. Bilen som sprängdes kan knytas till den här mannen. Han tros ha köpt den i slutet av november i år av en privatperson. Han hade ett bombbälte på sig, en ryggsäck med en bomb samt ytterligare föremål som han bar på. - Just nu ser det ut som att han var ensam i själva utförandet men vi vet av erfarenhet att det brukar vara flera personer involverade. Det är ett rimligt antagande att han gjorde något misstag, så att delar av utrustningen detonerade tidigare än planerat, det hela ser dock välplanerat ut. Vi utgår mer eller mindre ifrån att han haft medhjälpare, säger chefsåklagare Tomas Lindstrand. Vi vet inte idag var det var tänkt att bomben eller bomberna var tänkt att detonera. Det finns många tänkbara mål i Stockholms citykärna. Vi har inlett ett polisiärt samarbete med myndigheter i England. Ingen person har i dagsläget delgivits misstanke om brott. Chefsåklagare Tomas Lindstrand lämnade på måndagseftermiddagen över ansvaret för utredningen till vice chefsåklagare Agnetha Hilding Qvarnström.
Läs mer -
Attack mot Åklagarmyndighetens webbplats
Under tisdagskvällen och fram till onsdagens morgon gick det inte att komma in på vår webbplats på grund av överbelastning.
Läs merUnder tisdagskvällen och fram till onsdagens morgon gick det inte att komma in på vår webbplats på grund av överbelastning.
Vår leverantör har bekräftat att det rör sig om en överbelastningsattack mot webbplatsen vilket gjort att den blev oåtkomlig. Leverantören har vidtagit åtgärder för att säkra driften av webbplatsen och vår förhoppning är att det fortstättningsvis ska gå bra att komma åt den för våra besökare. Webbplatsen kan dock vara lite instabil under den närmaste tiden, på grund av fortsatta försök utifrån att överbelasta den. Myndighetens webbplats ligger helt utanför myndighetens övriga IT-system och inga andra system påverkas därför. Attacken mot webbplatsen är polisanmäld. dsafsdfasdfsdf
Läs mer -
Assangeärendet 7 december
Överåklagare Marianne Ny kan för närvarande inte lämna några kommentarer.
Läs merÖveråklagare Marianne Ny kan för närvarande inte lämna några kommentarer.
Ärendet hanteras av behöriga rättsvårdande myndigheter enligt det europeiska regelverket. Åklagaren kan därför för närvarande inte lämna några kommentarer om ärendet.
Läs mer -
Medieuppgifter om att Assange gripits
Överåklagare Marianne Ny kommer att lämna kommentarer i Assangeärendet senare under tisdagen.
Läs merÖveråklagare Marianne Ny kommer att lämna kommentarer i Assangeärendet senare under tisdagen.
Med anledning av medieuppgifter om att Julian Assange ska ha gripits, kommer överåklagare Marianne Ny att lämna kommentarer under senare delen av eftermiddagen tisdag den 7 december. Närmare information kommer om vid vilken tidpunkt kommentarerna kan ges.
Läs mer -
Pressträff idag med överåklagare Marianne Ny i Göteborg
Överåklagare Marianne Ny, ansvarig för utredningen i Assange-ärendet är tillgänglig för frågor vid en pressträff i polishuset i Göteborg idag kl 16.45.
Läs merÖveråklagare Marianne Ny, ansvarig för utredningen i Assange-ärendet är tillgänglig för frågor vid en pressträff i polishuset i Göteborg idag kl 16.45.
Detta med anledning att det varit många frågor om det som hänt i ärendet. Det finns dock inte någon egentlig ny information att ge. Journalister som önskar delta samlas i entrén på polishuset i Göteborg, Ernst Fontells plats 3. Medtag pressleg. Observera att det råder fotoförbud i polishuset. Däremot kommer det vara möjligt att fotografera och filma i Hörsalen där pressträffen äger rum.
Läs mer -
Uttalande av överåklagare Marianne Ny
Brittisk polis har i dag gripit Julian Assange. Överåklagaren ger med anledning av detta en kommentar.
Läs merBrittisk polis har i dag gripit Julian Assange. Överåklagaren ger med anledning av detta en kommentar.
Överåklagare Marianne Ny har utfärdat den europeiska arresteringsorder som möjliggjort gripandet av Julian Assange. Den europeiska arresteringsordern grundas i sin tur på ett häktningsbeslut från Svea hovrätt den 24 november. Marianne Ny lämnar följande kommentar med anledning av dagens händelser: -Förutom gripandet har det inte hänt något nytt i utredningen, men gripandet var en förutsättning för att vi skulle kunna gå vidare. Vad som händer i utredningen härnäst har jag inte möjlighet att lämna information om. För närvarande handläggs ärendet av brittiska myndigheter, säger Marianne Ny. Åklagaren vill också poängtera att ärendet uteslutande rör Julian Assanges agerande som privatperson. -Jag vill göra klart att jag inte har utsatts för några som helst påtryckningar av politisk eller annan karaktär. Jag agerar som åklagare med anledning av misstankar om sexualbrott som begåtts i Sverige i augusti. Svenska åklagare är helt självständiga i sitt beslutsfattande, säger Marianne Ny.
Läs mer -
Fakta om utlämning och överlämnande
Olika regler gäller inom EU (överlämnande) och utanför EU (utlämning).
Läs merOlika regler gäller inom EU (överlämnande) och utanför EU (utlämning).
Av rambeslutet om europeisk arresteringsorder följer att Sverige inte hur som helst kan utlämna en person som överlämnats till Sverige. När det gäller överlämnande till en annan medlemsstat finns regler som gör att den verkställande medlemsstaten (den stat som överlämnat den berörde) under vissa förhållanden måste godkänna ett vidareöverlämnande. När det däremot gäller utlämning till en stat som inte är medlem i EU gäller att myndigheterna i den medlemsstat som verkställt arresteringsordern (den stat som överlämnat personen) måste samtycka till en sådan utlämning. Sverige kan alltså inte utan ett sådant samtycke utlämna någon till t.ex. USA.
Läs mer -
Assangeärendet 6 december
Lägesrapport om den europeiska arresteringsordern, måndag den 6 december.
Läs merLägesrapport om den europeiska arresteringsordern, måndag den 6 december.
Överåklagare Marianne Ny har lämnat de kompletteringar som brittisk polis begärt. Ärendet hanteras nu av behöriga rättsvårdande myndigheter enligt det europeiska regelverket. Åklagaren lämnar för närvarande ingen ytterligare information om handläggningen av arresteringsordern.
Läs mer -
Fakta om europeisk arresteringsorder
Vilka regler gäller för att kunna utfärda en europeisk arresteringsorder? Vad händer sedan? Här presenteras några grundfakta.
Läs merVilka regler gäller för att kunna utfärda en europeisk arresteringsorder? Vad händer sedan? Här presenteras några grundfakta.
En åklagare får utfärda en arresteringsorder för lagföring. Arresteringsorder får utfärdas för brott som har fängelse i ett år eller mer i straffskalan. Arresteringsordern får även uppta så kalladeaccessoriska brott. Detta innebär att om en arresteringsorder utfärdas för ett brott som har fängelse ett år eller mer i straffskalan får även brott som det inte är föreskrivet ett års fängelse anges i arresteringsordern. Den eftersökte behöver inte vara häktad för ett accessoriskt brott. En arresteringsorder får endast utfärdas om det, med hänsyn till det men för den enskilde samt den tidsutdräkt och de kostnader som kan antas uppkomma, framstår som motiverat med hänsyn till brottets art och svårighetsgrad samt övriga omständigheter (den så kallade proportionalitetsprincipen). Vid denna bedömning ska man ta hänsyn till vilket straff som kan bli aktuellt, brottsofferintressen med mera. För att en arresteringsorder ska kunna utfärdas måste det finnas ett häktningsbeslut. En åklagare som har för avsikt att utfärda en arresteringsorder måste därför begära personen häktad i sin frånvaro genom en häktningsframställan, som lämnas in till tingsrätten. Tingsrätten håller därefter häktningsförhandling och beslutar om personen ska häktas eller ej. Den eftersökta personen måste vara på sannolika skäl misstänkt för brottet. Det räcker alltså inte med skälig misstanke. Efter tingsrättens beslut om häktning utfärdar åklagaren en arresteringsorder. Om det inte är känt var den eftersökta personen befinner sig skickas arresteringsorden till IPO (enheten för internationellt polissamarbete vid Rikskriminalpolisen) för efterlysning i SIS (Schengen Information System) och Interpol. Är den efterlystes vistelseort känd kan arresteringsorden skickas direkt till den behöriga myndigheten i det aktuella landet, på det språk som landet har angett. I dessa fall är det lämpligt att efterlysning ändå sker. Om det andra landet anser att arresteringsordern behöver kompletteras underrättas åklagaren för att kunna vidta lämpliga åtgärder. Hur förfarandet går till i det andra landet varierar från land till land. Förutsättningarna för att vägra verkställa en arresteringsorder är särskilt reglerat. När den eftersökta personen grips ska han upplysas om arresteringsordern och innehållet i den. Han ska också informeras om sin möjlighet att samtycka till att överlämnas till det land som utfärdat arresteringsordern. Omhan inte samtycker har han rätt att höras inför den verkställande rättsliga myndigheten i det land där han gripits. Därefter är det myndigheten som beslutar om ett överlämnande ska ske. Vilken rättslig myndighet det är varierar mellan olika länder. Ärendet ska handläggas skyndsamt och inom vissa tidsfrister. Åklagaren har ansvaret för att en eftersökte förs till Sverige. Den praktiska hanteringen sköts dock av IPO. dsafsdfasdfsdf
Läs mer -
Arresteringsorden om Assange gäller
Högsta domstolen har beslutat att inte bevilja Julian Assange prövningstillstånd. Kompletterande uppgifter kommer att sändas till brittisk polis.
Läs merHögsta domstolen har beslutat att inte bevilja Julian Assange prövningstillstånd. Kompletterande uppgifter kommer att sändas till brittisk polis.
Julian Assange är häktad i sin frånvaro för våldtäkt, sexuellt ofredande och olaga tvång. Assange har överklagat Svea hovrätts häktningsbeslut. Högsta domstolen har i dag beslutat att inte bevilja Julian Assange prövningstillstånd. För att HD ska pröva ett överklagande krävs prövningstillstånd. Det kan beviljas om ärendet bedöms ha stor betydelse för rättstillämpningen eller om det finns andra synnerliga skäl. Arresteringsordern grundas på det häktningsbeslut som nu är prövat i samtliga tre instanser. Den komplettering som brittisk polis har begärt avser uppgifter om straffen för de övriga brott, utöver våldtäkt, som Julian Assange är häktad för. De begärda uppgifterna kommer snarast att sändas över. Den tidigare arresteringsordern gäller.
Läs mer -
Europeisk arresteringsorder utfärdad för Assange
Överåklagare Marianne Ny bekräftar i dag att en europeisk arresteringsorder har utfärdats för Julian Assange.
Läs merÖveråklagare Marianne Ny bekräftar i dag att en europeisk arresteringsorder har utfärdats för Julian Assange.
Hon kan för tillfället inte ge ytterligare upplysningar i ärendet, detta med hänsyn till sekretessen.
Läs mer -
Hovrätten fastställer häktningsbeslut
Svea hovrätts beslut att fastställa häktningen av Julian Assange innebär att han är fortsatt internationellt efterlyst.
Läs merSvea hovrätts beslut att fastställa häktningen av Julian Assange innebär att han är fortsatt internationellt efterlyst.
Assange har den 22 november överklagat Stockholms tingsrätts beslut att häkta honom i hans frånvaro. Överklagandet har handlagts av Svea hovrätt. Under måndagseftermiddagen begärde hovrätten in yttrande från åklagaren. Hovrätten har idag den 24 november prövat överklagandet och beslutat att Assange ska vara fortsatt häktad, misstänkt för våldtäkt, sexuellt ofredande i två fall och olaga tvång. Den internationella efterlysningen och den europeiska arresteringsordern kommer att ändras i enlighet med häktningsbeslutet. Av hänsyn till utredningen och de parter som berörs har åklagaren inte möjlighet att lämna närmare information om de misstänkta brotten eller vilka utredningsåtgärder som hittills har vidtagits.
Läs mer -
Assange begärd häktad i sin frånvaro
Överåklagare Marianne Ny har i dag den 18 november lämnat in en framställan till Stockholms tingsrätt om att häkta Julian Assange i hans frånvaro.
Läs merÖveråklagare Marianne Ny har i dag den 18 november lämnat in en framställan till Stockholms tingsrätt om att häkta Julian Assange i hans frånvaro.
- Jag begär att tingsrätten ska häkta Assange i hans frånvaro, på sannolika skäl misstänkt för våldtäkt, sexuellt ofredande och olaga tvång. Bakgrunden är att han måste förhöras i utredningen och att han inte kunnat anträffas för att genomföra dessa förhör, säger förundersökningsledaren överåklagare Marianne Ny. Av hänsyn till utredningen och de parter som berörs har åklagaren inte möjlighet att just nu lämna närmare information om de misstänkta brotten eller vilka utredningsåtgärder som hittills har vidtagits. Efter häktningsförhandlingen kommer information att publiceras på www.aklagare.se om utgången av förhandlingen samt konsekvenserna av den. Marianne Ny är då också tillgänglig på telefon. Häktningsförhandlingen äger rum kl. 14 i dag i Stockholms tingsrätt.
Läs mer -
Assange kommer att efterlysas
Med anledning av att tingsrätten beslutat häkta Julian Assange i hans frånvaro kommer han nu att efterlysas internationellt.
Läs merMed anledning av att tingsrätten beslutat häkta Julian Assange i hans frånvaro kommer han nu att efterlysas internationellt.
Överåklagare Marianne Ny har i dag den 18 november lämnat in en framställan till Stockholms tingsrätt om att häkta Julian Assange i hans frånvaro. Tingsrätten har vid häktningsförhandling under eftermiddagen beslutat att häkta Assange i hans frånvaro, på sannolika skäl misstänkt för våldtäkt sexuellt ofredande och olaga tvång. Som ett led i verkställandet av häktningsbeslutet kommer Assange nu att efterlysas internationellt. Av hänsyn till utredningen och de parter som berörs har åklagaren inte möjlighet att lämna närmare information om de misstänkta brotten eller vilka utredningsåtgärder som hittills har vidtagits.
Läs mer -
Förundersökning om bombhotet i Göteborg nedlagd
Chefsåklagaren vid Åklagarkammaren för säkerhetsmål, Tomas Lindstrand, har beslutat att lägga ned förundersökningen om förberedelse till terrorbrott i samband med bombhotet i Göteborg.
Läs merChefsåklagaren vid Åklagarkammaren för säkerhetsmål, Tomas Lindstrand, har beslutat att lägga ned förundersökningen om förberedelse till terrorbrott i samband med bombhotet i Göteborg.
De tre personer som varit misstänkta har avförts från utredningen och inga misstankar finns längre kvar. Förundersökningen läggs ned därför att det inte längre finns anledning att anta att de tre personerna har begått något brott som kan kopplas till bombhotet i Göteborg i oktober 2010.
Läs mer -
Den nedlagda förundersökningen om bombhotet mot centrala Göteborg
Igår beslutade jag att lägga ner förundersökningen mot tre personer beträffande förberedelse till terroristbrott eftersom det numera saknas anledning att anta att de begått något brott kopplat till bombhotet mot Göteborg.
Läs merIgår beslutade jag att lägga ner förundersökningen mot tre personer beträffande förberedelse till terroristbrott eftersom det numera saknas anledning att anta att de begått något brott kopplat till bombhotet mot Göteborg.
Eftersom vissa frågor från media återkommer och jag inte har möjlighet att vara tillgänglig för alla för att svara, vill jag lämna följande information. Bombhotet Bombhotet utreds genom spaning och andra åtgärder. De vittnesuppgifter som låg till grund för misstanken om förberedelse till terroristbrott bedöms även idag som trovärdiga. Exakt vilka åtgärder som vidtas kan jag av säkerhetsskäl och på grund av sekretessbestämmelserna inte gå in på. Varför insatsen gjordes Beträffande skälen för insatsen mot de tidigare tre misstänkta personerna kan jag säga följande. Jag tillträdde som förundersökningsledare kl 01.00 den 30 oktober. De tre anhölls i sin frånvaro kl 02.11 såsom skäligen misstänkta (den lägre misstankegraden) för förberedelse till terroristbrott. Grunden för misstanken var ovan nämnda vittnesuppgifter i förening med vissa spaningsiakttagelser. Vittnesuppgifterna innehöll bland annat uppgifter om att ett attentat skulle ske i en viss del av Göteborgs centrum lördagen 30 oktober och att kanske så många som 100 personer skulle dö. Tillsammans med i första hand polisen i Västra Götaland, men även med Säkerhetspolisen, övervägde jag vilka alternativa åtgärder som stod till buds för att undvika ett attentat. Vi kom gemensamt fram till att vi inte vågade vänta längre än till cirka kl 7 på morgonen med att gripa de misstänkta och göra husrannsakningar. Att insatsen drabbade människor som utredningen ganska snabbt sedan kunde fria från misstankar är självklart ytterst beklagligt. Jag kommer inte att lämna några ytterligare uppgifter till media när det gäller grunden för misstanken eller polisinsatsen. Tomas Lindstrand Chefsåklagare Åklagarkammaren för säkerhetsmål Åklagarmyndigheten
Läs mer -
Förundersökning inledd om olovlig underrättelseverksamhet
Tomas Lindstrand, chefsåklagare vid Åklagarkammaren för säkerhetsmål, har beslutat att inleda en förundersökning om olovlig underrättelseverksamhet. Utredningen rör amerikanska åtgärder för att skydda USA:s beskickning i Stockholm och amerikansk personal.
Läs merTomas Lindstrand, chefsåklagare vid Åklagarkammaren för säkerhetsmål, har beslutat att inleda en förundersökning om olovlig underrättelseverksamhet. Utredningen rör amerikanska åtgärder för att skydda USA:s beskickning i Stockholm och amerikansk personal.
Syftet med förundersökningen är att; dels utreda om brott har begåtts, dels klarlägga vem eller vilka som har begått brott (om brott har begåtts). Förundersökningen kommer att bedrivas av Säkerhetspolisen under ledning av Tomas Lindstrand, chefsåklagare vid Åklagarkammaren för säkerhetsmål. Nu råder förundersökningssekretess i ärendet. Därför kan Säkerhetspolisen eller Tomas Lindstrand inte ge mer information för närvarande.
Läs mer -
Ingen ny polisutredning om Johan Liljeqvists död
Kammaråklagare James von Reis vid Göteborgs åklagarkammare har i dag beslutat att det inte behövs någon ytterligare polisutredning om händelsen då göteborgaren Johan Liljeqvist avled i samband med ett polisomhändertagande år 2008.Åklagare på flera olika nivåer har tidigare slagit fast att ingen polisman kan misstänkas för att ha vållat Johan Liljeqvists död i samband med polisingripandet.
Läs merKammaråklagare James von Reis vid Göteborgs åklagarkammare har i dag beslutat att det inte behövs någon ytterligare polisutredning om händelsen då göteborgaren Johan Liljeqvist avled i samband med ett polisomhändertagande år 2008.Åklagare på flera olika nivåer har tidigare slagit fast att ingen polisman kan misstänkas för att ha vållat Johan Liljeqvists död i samband med polisingripandet.
Kammaråklagare James von Reis vid Göteborgs åklagarkammare har i dag beslutat att det inte behövs någon ytterligare polisutredning om händelsen då göteborgaren Johan Liljeqvist avled i samband med ett polisomhändertagande år 2008. Åklagare på flera olika nivåer har tidigare slagit fast att ingen polisman kan misstänkas för att ha vållat Johan Liljeqvists död i samband med polisingripandet. I samband med granskningen av ärendet i somras beslutade överåklagaren vid Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Malmö att lämna över ärendet till en ny åklagare. Syftet var att denne skulle ta ställning till om brott kunde misstänkas av någon annan än polispersonal och om en ny polisutredning i så fall behövde inledas. I sitt beslut pekade överåklagaren bland annat på några iakttagelser från utredningen om hur Johan Liljeqvist togs om hand på sjukhus efter att ha transporterats dit av piketpolis. Åklagare James von Reis har gått igenom det omfattande utrednings-materialet, som tidigare tagits fram vid Åklagarmyndighetens Riksenhet för polismål, och beslutat att det inte ska inledas någon ny polisutred-ning. Åklagaren har inte funnit att det finns anledning att misstänka att något brott har begåtts vid sjukvårdens omhändertagande av Johan Liljeqvist. von Reis har även tagit ställning till om det finns anledning att misstänka brott av någon av de experter som lämnat uppgifter till polisen vid den efterföljande polisutredningen med anledning av dödsfallet. Även på den punkten kommer von Reis fram till att brott inte kan misstänkas. I beslutsmotiveringen lyfter åklagaren fram en del omständigheter som skulle kunna tala för att fel eller försummelser förekommit inom sjukvården och hos några som i efterhand lämnat sakkunniga utlåtanden. På punkt efter punkt har åklagaren dock slagit fast att ingen av dessa händelser kan leda till misstanke om brott.
Läs mer -
Lägesrapport Assangeärendet den 4 november
Lägesrapport Assangeärendet den 4 november
Läs merLägesrapport Assangeärendet den 4 november
Det är inte möjligt att bedöma när beslut kan komma. Det är för närvarande inte heller möjligt att lämna några närmare uppgifter om innehållet i utredningen. - Med hänsyn till sekretessen och berörda personer kan någon närmare information om utredningen ännu inte lämnas, säger överåklagare Marianne Ny.
Läs mer -
Ingen förundersökning om tennisbiljetter
Överåklagare Gunnar Stetler vid Riksenheten mot korruption har fattat beslut att inte inleda någon förundersökning i frågan om Sahlin och biljetter till ett tennisevenemang.
Läs merÖveråklagare Gunnar Stetler vid Riksenheten mot korruption har fattat beslut att inte inleda någon förundersökning i frågan om Sahlin och biljetter till ett tennisevenemang.
Läs beslutet i högerspalten.
Läs mer -
Ingen förundersökning om mutbrott
Överåklagare Gunnar Stetler vid Riksenheten mot korrution har beslutat att inte inleda någon förundersökning i ärendet där en riksdagsledamot erbjudits resor m.m. av två enskilda företag och organisationer.
Läs merÖveråklagare Gunnar Stetler vid Riksenheten mot korrution har beslutat att inte inleda någon förundersökning i ärendet där en riksdagsledamot erbjudits resor m.m. av två enskilda företag och organisationer.
Beslutet hittar du i högerspalten.
Läs mer -
Beslut om Arkelsten idag kl 15.00
Idag kl 15.00 kommer överåklagare Gunnar Stetler att meddela sitt beslut avseende frågan om inledande av förundersökning eller inte avseende riksdagsmannen Sofia Arkelstens resor och lån av bil.
Läs merIdag kl 15.00 kommer överåklagare Gunnar Stetler att meddela sitt beslut avseende frågan om inledande av förundersökning eller inte avseende riksdagsmannen Sofia Arkelstens resor och lån av bil.
Han är tillgänglig för frågor mellan kl 15.00 - 16.00 på Riksenheten mot korruption, Hantverkargatan 25 i Stockholm.
Läs mer -
Inriktningsbeslut om mängdbrott
Riksåklagaren har beslutat att mängdbrotten ska fortsätta hanteras över hela Sverige. Olika rationaliseringsåtgärder ska utredas vidare.
Läs merRiksåklagaren har beslutat att mängdbrotten ska fortsätta hanteras över hela Sverige. Olika rationaliseringsåtgärder ska utredas vidare.
Riksåklagaren har den 27 oktober fattat beslut om hur hanteringen av mängdbrott, dett vill säga brott där polisen själva sköter förundersökningen, ska fortsätta utvecklas inom Åklagarmyndigheten. Beslutet innebär bland annat att utreda hur mängdbrottshanteringen i Stockholms län kan koncentreras. Vidare ska undersökas hur handläggningen av bötesmål, det vill säga i första hand trafikförseelser, kan göras mer rationell. Metodstöd för åklagare ska samlas i en handbok. Förslaget om att koncentrera mängdbrottshanteringen till tre platser i landet genomförs alltså inte. Syftet med utvecklingsåtgärderna är att med en bibehållen kvalitet skapa en mer rationell handläggning av mängdbrottsärendena. Åtgärderna ska också bidra till en ökad enhetlighet. - I vår interna process i myndigheten har många konstruktiva förslag lagts fram. Det är min bedömning att flera av dem kan genomföras, säger riksåklagare Anders Perklev.
Läs mer -
Lägesrapport Assangeärendet den 22 oktober
Överåklagare Marianne Ny ger en kort beskrivning av läget i utredningen:
Läs merÖveråklagare Marianne Ny ger en kort beskrivning av läget i utredningen:
Utredningsarbetet har gått vidare men fortfarande återstår några åtgärder att vidta före beslut. Det är inte möjligt att bedöma när beslut kan komma. Ett beslut kan ligga inom en nära framtid men det kan också dröja. Med hänsyn till utredningen inte möjligt att gå in på varför prognos om tidpunkt för beslut inte kan lämnas. Det är för närvarande inte heller möjligt att lämna några närmare uppgifter om innehållet i utredningen.
Läs mer -
Den moderna rättegången fyller två år
Det är snart två år sedan reformen En modernare rättegång (EMR) genomfördes. Några åklagare från Gävle och Jönköping ger sin syn på reformen. Ingen vill vrida klockan tillbaks.
Läs merDet är snart två år sedan reformen En modernare rättegång (EMR) genomfördes. Några åklagare från Gävle och Jönköping ger sin syn på reformen. Ingen vill vrida klockan tillbaks.
EMR innebar en rad förändringar i handläggningen, men också en helt ny syn på hovrättsprocessen. Hovrätten ska vara en kontrollinstans, inte göra en ny grundprövning av materialet. Tyngdpunkten i rättsskipningen ligger därför numera i första instans, i tingsrätterna. Det var ett radikalt nytt synsätt. Med två års erfarenhet menar åklagarna att lagstiftarens intentioner har infriats och att effekterna är positiva. Åklagarna vill framhålla brottsofferperspektivet. Att brottsoffer, inte minst i sexualbrotts- och relationsvåldsmål, slipper ännu en rättegång är en mycket stor fördel. Skälet till att brottsoffren bara behöver delta i en rättegång är att alla förhör spelas in på video i tingsrätten för att sedan - i normalfallet - spelas upp i hovrätten. - Det innebär att vi också fått en mer rättssäker process; bevisning är en färskvara, säger vice chefsåklagaren i Jönköping Klas Lorefors. Tidsvinster av flera skäl Reformen har inneburit tidsvinster för åklagarna. Den kanske allra största vinsten är att förberedelsetiderna inför hovrättsförhandlingar minskat, eftersom man inte behöver förbereda alla förhör en gång till. Videoförhandlingar, som framförallt används vid omhäktningar, är en annan nyhet som spar mycket tid för de åklagare som har långt till domstolarna. - Vi har 15 mil till Hudiksvalls tingsrätt och 15 mil tillbaks. Omhäktningsförhandlingen på video innebär i dag 20 minuter på kontoret, istället för som förr en hel dag på landsväg, säger kammaråklagare Sebastian Flodström i Gävle. Ett tredje område, som innebär att tiden i rättssalen minskat för alla, är att man numera kan hänvisa till handlingar i målet, istället för att läsa upp allt ordagrant. Att sitta och läsa upp långa rättsintyg eller mobiltelefonlistor är tidsödande och tråkigt för alla parter. - Jag hänvisar till handlingarna så snart jag har ett lite större material, och det fungerar bra, säger kammaråklagare Birgitta Fernlund i Gävle. Man kan gå längre EMR innebar ett stort steg, men kan ses som enbart ett första steg. I både Jönköping och Gävle är man öppen för ännu mer långtgående förändringar. - Teoretiskt sett skulle man i samband med överklagande kunna hänvisa till domen, lämna in skriftlig sakframställning och plädering - och ta hela målet på handlingarna, säger Klas Lorefors i Jönköping. Åklagaraspiranten Tomas Eriksson i Gävle är inne på samma linje: - Skulle man kanske filma även sakframställning och plädering?
Läs mer -
43-åring åtalad för krigsförbrytelser
En 43-åring svensk medborgare har i dag åtalats för grovt folkrättsbrott och människorov. Brotten begicks i Bosnien-Hercegovina inom tidsperioden maj-augusti 1992.
Läs merEn 43-åring svensk medborgare har i dag åtalats för grovt folkrättsbrott och människorov. Brotten begicks i Bosnien-Hercegovina inom tidsperioden maj-augusti 1992.
Förundersökningsledare är kammaråklagare Magnus Elving vid Internationella åklagarkammaren i Stockholm. Kammaråklagare Marie Lind Thomsen biträder i rättegången. Brotten ägde rum i södra Hercegovina runt Neretva-floden, som utgjorde en skiljelinje mellan kroatiskt och serbiskt dominerade styrkor. De kroatiska styrkorna bestod bland annat av ett kroatiskt paramilitärt förband som kallades HOS, som ville rensa ut serber från Bosnien-Hercegovina och skapa en kroatisk stat, inbegripet Bosnien-Hercegovina. Den nu åtalade 43-åringen var soldat i HOS och arbetade som lägervakt i lägret i Dretelj, där ett stort antal civila bosnienserber satt tillfångatagna. Åklagarna påstår i åtalet att 43-åringen som fångvaktare utsatte människor i lägret för tortyr, omänsklig behandling, kränkningar av olika slag och att han dessutom medverkade till olaga frihetsberövanden. Magnus Elving räknar med en flera månader lång rättegång då den omfattar många brottsliga handlingar och många målsägande. Han ser det som en logistisk utmaning för rättsväsendet att kalla målsägandena och ett stort antal vittnen från hela världen - många med sviter efter kriget. - Juridiskt är det dessutom ett nytt rättsligt område med knytningar till den humanitära rätten och internationell straffrätt. Förundersökning på cd-skiva kan rekvireras från Rikskriminalpolisen. Stämningsansökan kan beställas via e-post av Helena Ekstrand eller från tingsrätten.Allmänna frågor om Krigsbrottskommissionen besvaras av Rikskriminalpolisen. dsafsdfasdfsdf
Läs mer -
Pressinbjudan angående åtal för folkrättsbrott
Med anledning av åtal mot en 43-årig man misstänkt för grovt folkrättsbrott och människorov inbjuds media att närvara vid en presskonferens tisdagen den 5 oktober.
Läs merMed anledning av åtal mot en 43-årig man misstänkt för grovt folkrättsbrott och människorov inbjuds media att närvara vid en presskonferens tisdagen den 5 oktober.
Åtalet gäller brott begångna 1992 i ett fångläger i Bosnien-Hercegovina. Förundersökningen har bedrivits av Krigsbrottskommissionen vid Rikskriminalpolisen. Medverkar gör förundersökningsledare kammaråklagare Magnus Elving samt kammaråklagare Marie Lind Thomsen vid Internationella åklagarkammaren samt en representant för Rikskriminalpolisen. Datum: Tisdagen den 5 oktober Tid: 10.30 (Insläpp cirka 10.10) Plats: Pressrummet på polishuset ingång Polhemsgatan 30. Medtag presslegitimation eller motsvarande.
Läs mer -
Häktningsframställning för misstänkt mord
Åklagaren har idag, den 1 oktober, lämnat in häktningsframställning vid Göteborgs tingsrätt mot den man som suttit anhållen sen i tisdags för mordet på Hisingen.
Läs merÅklagaren har idag, den 1 oktober, lämnat in häktningsframställning vid Göteborgs tingsrätt mot den man som suttit anhållen sen i tisdags för mordet på Hisingen.
Mannen begärs häktad såsom på sannolika skäl misstänkt för mord. Häktningsförhandling kommer att hållas i morgon lördag kl 11.00. Någon ytterligare information kommer inte att lämnas idag. Åklagaren kommer att finnas tillgänglig för kommentarer efter häktningsförhandlingen, nämligen i morgon lördag den 2 oktober 2010 kl. 13.00 -14.00 på telefonnummer 031 - 7394161.
Läs mer -
Rapport om rättslig tillsyn
Överåklagare Astrid Eklund har i dag den 1 oktober 2010 överlämnat rapporten Åklagarmyndighetens rättsliga tillsyn till riksåklagaren.
Läs merÖveråklagare Astrid Eklund har i dag den 1 oktober 2010 överlämnat rapporten Åklagarmyndighetens rättsliga tillsyn till riksåklagaren.
Utredningen har haft i uppdrag att göra en översyn av Åklagarmyndighetens rättsliga tillsynsverksamhet. I uppdraget har bland annat ingått att lägga fast övergripande mål och principer för den rättsliga tillsynen, tydliggöra gränsen mellan rättslig tillsyn och den styrnings- och ledningsuppgift som främst handlar om effektivitetstillsyn samt ta fram förlag till riktlinjer för överprövningsverksamheten. Astrid Eklunds förslag ska nu beredas internt inom Åklagarmyndigheten. De närmare formerna för beredningen är ännu inte beslutade.
Läs mer -
Åklagare utsedd i Quick-ärende
Förre vice chefsåklagaren Olle Sohlberg kommer att handlägga ärendet om mordet på den norska flickan Therese Johannesen, där Thomas Quick (numera Sture Bergwall) år 1998 dömdes för mordet.
Läs merFörre vice chefsåklagaren Olle Sohlberg kommer att handlägga ärendet om mordet på den norska flickan Therese Johannesen, där Thomas Quick (numera Sture Bergwall) år 1998 dömdes för mordet.
Svea Hovrätt beviljade i september 2010 Sture Bergwall resning i målet om mordet på den norska medborgaren Therese Johannesen och överlämnade målet för handläggning vid Falu tingsrätt. Bergwall dömdes vid Hedemora tingsrätt år 1998 för mordet. Olle Sohlberg har ännu inte tagit del av handlingarna och kan därför i dagsläget inte lämna någon kommentar.
Läs mer -
Förslag om hantering av mängdbrott
En självständig utredare har lämnat ett förslag till riksåklagaren om ny mängdbrottsoganisation inom Åklagarmyndigheten. Inga beslut har dock fattats.
Läs merEn självständig utredare har lämnat ett förslag till riksåklagaren om ny mängdbrottsoganisation inom Åklagarmyndigheten. Inga beslut har dock fattats.
Rapporten från utredaren avser sådana brott därPolisen är förundersökningsledare. Själva utredningarna påverkas inte, utan förslagen i rapporten avser endast åklagarbesluten. Riksåklagaren kommer under hösten att fatta ett inriktningsbeslut för det fortsatta arbetet.
Läs mer -
Lägesrapport Assangeärendet den 29 september
Utredningen är långt framskriden och endast ett mindre antal utredningsåtgärder återstår att vidta före ett beslut.
Läs merUtredningen är långt framskriden och endast ett mindre antal utredningsåtgärder återstår att vidta före ett beslut.
- Vid vilken tidpunkt ett beslut om utredningen kan komma är dock inte möjligt att bedöma än. Med hänsyn till utredningssekretessen och berörda personer kan någon närmare information om utredningen inte lämnas för närvarande säger förundersökningsledaren överåklagare Marianne Ny.
Läs mer -
Behov av ökad säkerhet i domstolar
I ett remissvar i februari 2010 föreslog Åklagarmyndigheten att bemannad inpassering med larmbågar bör införas permanent vid alla domstolar.
Läs merI ett remissvar i februari 2010 föreslog Åklagarmyndigheten att bemannad inpassering med larmbågar bör införas permanent vid alla domstolar.
Åklagarmyndigheten lämnade i februari 2010 remissvar på utredningen Ökad säkerhet i domstol (SOU 2009:78). Myndigheten delar utredningens bedömning att det finns ett stort behov av att utöka möjligheterna till säkerhetskontroll i domstolarna. Åklagarmyndigheten vill gå längre än utredningen och föreslår att bemannad inpasseringskontroll med larmbågar införs permanent vid entrén till alla domstolar. Som ett komplement föreslås också att domstolen vid en konkret hotbild ska kunna besluta om att säkerhetskontrollen genomförs av poliser.
Läs mer -
Misstänkt "bombman" släppt
Jouråklagaren har beslutat att inte anhålla den man som varit gripen misstänkt för ha tagit ombord sprängmedel på ett flygplan.
Läs merJouråklagaren har beslutat att inte anhålla den man som varit gripen misstänkt för ha tagit ombord sprängmedel på ett flygplan.
Misstankarna mot mannen är inte tillräckligt starka för anhållan och han är därmed fri att lämna Sverige. Ytterligare information kan för närvarande inte lämnas.
Läs mer -
Lägesrapport Assangeärendet den 24 september
Arbetet med utredningen fortsätter och är relativt långt framskridet. Ytterligare ett antal utredningsåtgärder återstår innan beslut kan fattas i åtalsfrågan.
Läs merArbetet med utredningen fortsätter och är relativt långt framskridet. Ytterligare ett antal utredningsåtgärder återstår innan beslut kan fattas i åtalsfrågan.
- Med hänsyn till förundersökningssekretessen kan jag just nu inte lämna mer information i ärendet, säger förundersökningsledaren överåklagare Marianne Ny.
Läs mer -
Riksenheten mot korruption förstärker
Riksenheten mot korruption har fått en tillfällig förstärkning med en åklagare från Göteborgs åklagarkammare.
Läs merRiksenheten mot korruption har fått en tillfällig förstärkning med en åklagare från Göteborgs åklagarkammare.
Skälet är det omfattande ärende som gäller misstankar om mutbrott i kommunala förvaltningar mm i Göteborg och som leds av statsåklagare Nils-Erik Schultz. - Vi ser allvarligt på de framförda brottsmisstankarna och tillför därför resurser, säger överåklagare Gunnar Stetler som är chef för Riksenheten mot korruption.
Läs mer -
Så arbetar åklagare och polis mot olovlig fildelning
Med anledning av påannonseringen på SvT:s hemsida av programmet Uppdrag Granskning den 14 september 2010 vill Åklagarmyndigheten och Polisen förtydliga hur arbetet med bekämpning av olovlig fildelning går till.
Läs merMed anledning av påannonseringen på SvT:s hemsida av programmet Uppdrag Granskning den 14 september 2010 vill Åklagarmyndigheten och Polisen förtydliga hur arbetet med bekämpning av olovlig fildelning går till.
Olovlig fildelning (brott mot upphovsrättslagen) är som huvudregel ett så kallat angivelsebrott. Det betyder att detta brott normalt inte får utredas av polis och åklagare utan anmälan från målsäganden (brottsoffret). Detta är anledningen till att polis och åklagare sällan utreder olovlig fildelning på eget initiativ. Anmälningar om olovlig fildelning kommer bland annat från organisationer som företräder målsägandena (till exempel Antipiratbyrån och ifpi). Dessa anmälningar innehåller uppgifter som organisationerna själva tar fram. Uppgifterna granskas och bedöms av polis och åklagare innan eventuella åtgärder, som t.ex. husrannsakan och förhör, beslutas. Framkommer brister i materialet som inte kan avhjälpas läggs utredningen ned. Alla utredningar som gäller olovlig fildelning leds av åklagare. De uppgifter som tas fram av målsägandena och deras organisationer är inte ensamt tillräckliga för åtal. För att åtal ska kunna väckas för olovlig fildelning krävs ytterligare bevisning i form av exempelvis förhör, beslag, teknisk utredning mm. som ger stöd åt uppgifterna i anmälan. Provokativa åtgärder (så kallad brotts- och bevisprovokation) kan efter beslut av åklagare vidtas i brottsutredningar om allvarligare fall av olovlig fildelning.
Läs mer -
Lägesrapport Assangeärendet, torsdag (Information also in English)
Arbetet med utredningen fortskrider men just nu och inom den närmaste veckan kan jag inte lämna några nya upplysningar i ärendet, säger förundersökningsledare överåklagare Marianne Ny.
Läs merArbetet med utredningen fortskrider men just nu och inom den närmaste veckan kan jag inte lämna några nya upplysningar i ärendet, säger förundersökningsledare överåklagare Marianne Ny.
Progress Assange matter, ThursdayThe investigation progresses, but right now, and within the next week, I cannot provide any new information on this matter, says the Director of Public Prosecution Ms Marianne Ny.
Läs mer -
Tillslag mot fildelningsnätverk
På sju olika platser i Sverige har polisen nu på morgonen gjort tillslag med anledning av misstanke om olovlig fildelning.
Läs merPå sju olika platser i Sverige har polisen nu på morgonen gjort tillslag med anledning av misstanke om olovlig fildelning.
Tillslagen genomfördes efter beslut av svensk åklagare. Beslutet fattades efter en ansökan om internationell rättslig hjälp från belgiska myndigheter och tillslagen är en del i en gemensam aktion på ett flertal platser i 14 europeiska länder, bl.a. i Norge, Belgien, Storbritannien, Tyskland och Italien. Tillslagen i Sverige har skett i Malmö, Eslöv, Umeå, på två platser i Eskilstuna och på två platser i Stockholmsområdet. Flera datorer och servrar har tagits i beslag för fortsatt utredning. Fyra personer har hörts som misstänkta för brott mot upphovsrättslagen. I Stockholm har husrannsakan skett mot två internetleverantörer och i Umeå har beslutet avsett en del av Umeå universitet. Syftet med dessa husrannsakningar har varit att få information om specifika IP-adresser för vidare utredning. Ingen person är misstänkt för brott hos internetleverantörerna eller på Umeå universitet. I Malmö, Eslöv och Eskilstuna har tillslagen skett mot privatpersoner och deras bostäder. Utredningen, som har startats och letts av belgiska myndigheter, har pågått i cirka två år. Misstanken avser olovlig fildelning av en mycket stor mängd filmer i större nätverk inom det som brukar kallas för "Scenen". Utredningen har varit inriktad mot såväl de som förser nätverket med filmer innan de släppts på marknaden, som mot de servrar på vilka en stor mängd filmer laddas upp(s.k. Top-sites), och dess administratörer. Insatsen i Sverige har främst riktats mot misstänkta "Top-siter".
Läs mer -
Lägesrapport Assangeärendet, fredag
Inga nya upplysningar kan lämnas i ärendet.
Läs merInga nya upplysningar kan lämnas i ärendet.
- Jag kan för närvarande inte lämna några nya upplysningar i ärendet. Inga upplysningar kommer heller att kunna lämnas under helgen, säger överåklagare Marianne Ny, förundersökningsledare.
Läs mer -
Överprövningsbeslut i Assangeärendet
Överåklagare Marianne Ny har beslutat att förundersökningen om våldtäkt ska återupptas. Hon har också beslutat att förundersökningen om ofredande ska utvidgas till att omfatta samtliga händelser i anmälan.
Läs merÖveråklagare Marianne Ny har beslutat att förundersökningen om våldtäkt ska återupptas. Hon har också beslutat att förundersökningen om ofredande ska utvidgas till att omfatta samtliga händelser i anmälan.
Ur beslutet: Med ändring av åklagarens beslut den 25 augusti 2010 förordnar jag att förundersökningen avseende anmälan K 246314-10 återupptas . Förundersökningen i anmälan K246336-10 avseende ett fall rubricerat som ofredande utvidgas till att avse samtliga i anmälan omnämnda händelser vilka är att rubricera som sexuellt tvång och sexuellt ofredande. - Vi har gått igenom ärendet och jag anser att det i den första delen finns anledning att anta att brott som hör under allmänt åtal har begåtts. Det finns också skäl att genomföra fler utredningsåtgärder. I den andra delen gör jag en annan bedömning av rubriceringen, säger överåklagare Marianne Ny vid Utvecklingscentrum Göteborg. Marianne Ny kommer att vara förundersökningsledare i ärendet. Hon får bistånd i handläggningen av vice chefsåklagare Erika Lejnefors på Västerorts åklagarkammare i Stockholm. Erika Lejnefors kommer att ha de löpande kontakterna med Polisens utredare och utföra förundersökningen på Marianne Nys uppdrag. Alla frågor av större vikt, som beslut om eventuella tvångsmedel och att slutföra förundersökningen, ska dock beslutas av Marianne Ny. - Av hänsyn till den fortsatta utredningen och till alla berörda är det inte möjligt att lämna några närmare uppgifter ur förundersökningen, säger Marianne Ny.
Läs mer -
Beslut i Assangeärendet, uppdaterad
Ett fel hade olyckligtvis smugit sig in i förra texten.
Läs merEtt fel hade olyckligtvis smugit sig in i förra texten.
Förundersökningen pågår i det ärende som ursprungligen rubricerades som ofredande . Eva Finné kan för närvarande inte lämna några upplysningar om utredningsläget. Målsägarbiträdet, advokat Claes Borgström, begärde fredag den 27 augusti överprövning av åklagarbeslutet att Assange inte kan misstänkas för våldtäkt. Överprövningen handläggs av Utvecklingscentrum Göteborg. Beslut är att vänta inom de närmaste dagarna.
Läs mer -
Inget beslut om överprövning under tisdagen
Utvecklingscentrum Göteborg kommer inte att fatta beslut i överprövningsfrågan i Assangeärendet tisdag den 31 augusti. Skälet är att ytterligare material i ärendet kommit in sent under tisdagen.
Läs merUtvecklingscentrum Göteborg kommer inte att fatta beslut i överprövningsfrågan i Assangeärendet tisdag den 31 augusti. Skälet är att ytterligare material i ärendet kommit in sent under tisdagen.
Överåklagare Marianne Ny på Utvecklingscentrum Göteborg kommenterar: - Under tisdagen har det framkommit att nytt material i utredningen har tillkommit. Vi fick materialet först sent på tisdag eftermiddag och kommer därför inte att fatta något beslut under tisdagen. Beslutet väntas fattas cirka kl. 11.00 onsdag den 1 september.
Läs mer -
Granskning av bötesbelopp vid strafförelägganden
Högre inkomster kan innebära att böterna justeras nedåt. Åklagarnas beslutsunderlag kan vara bristfälligt. Det visar en granskning som Åklagarmyndigheten gjort av strafförelägganden om sexköp och rattfylleri.
Läs merHögre inkomster kan innebära att böterna justeras nedåt. Åklagarnas beslutsunderlag kan vara bristfälligt. Det visar en granskning som Åklagarmyndigheten gjort av strafförelägganden om sexköp och rattfylleri.
Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Stockholm har granskat strafförelägganden om sexköp och rattfylleri. Syftet har varit att se om det finns brister i åklagarnas tillämpning av riksåklagarens riktlinjer om hur dagsbotsbeloppet ska beräknas. Granskningen visar på främst två tendenser: •I ungefär hälften av fallen finns brister i underlaget som ska ligga till grund för beräkningen. Exempel är att det bara finns inkomstuppgifter från tidigare år eller att inkomstuppgift saknas för den som den misstänkte delar hushåll med. •För personer med inkomster över 300 000 kr/år eller 25 000 kr/månad finns en tendens att åklagarna i många fall sätter ned, "jämkar", bötesbeloppen. Förhållandena är desamma i bägge de granskade brottstyperna. - En del synbara felberäkningar kan bero på att dokumentationen av beslutsunderlaget inte är fullständig, men tendensen är tydlig. Höga inkomster innebär ofta jämkning och det är de höga inkomsterna i sig som är skälet, inte brottstypen, säger kammaråklagare Ann-Marie Green som genomfört granskningen. Översyn av riktlinjer - Både lagen och riksåklagarens riktlinjer ger litet utrymme för jämkning. Jag har därför beslutat om en översyn av riktlinjerna, för att se om de behöver förtydligas eller ändras på några punkter, säger riksåklagare Anders Perklev. - Det är viktigt att besluten blir korrekta och bygger på så bra underlagsinformation som möjligt. Samtidigt handläggscirka 55 000 strafförelägganden varje år, och de måste hanteras snabbt och effektivt. Man kan därför inte lägga ned orimligt mycket tid på varje ärende, säger Anders Perklev. Bakgrund I juni gjorde radioprogrammet Kaliber en undersökning av bötesbeloppen vid sexköp. Den visade på vissa brister, varför riksåklagaren beslutade om en jämförande granskning. Granskningen har omfattat samtliga fall av köp av sexuell tjänst under 2009, 86 stycken, samt 100 fall av rattfylleri under 2009. De utfärdade böterna har jämförts med det underlagsmaterial som stod till åklagarens förfogande vid beslutstillfället.
Läs mer -
Assangeärendet, onsdag
Inget beslut är ännu fattat i ärendet. Mer information kommer i eftermiddag.
Läs merInget beslut är ännu fattat i ärendet. Mer information kommer i eftermiddag.
Chefsåklagare Eva Finné har ännu inte fattat beslut i ärendet. Mer information kommer under eftermiddagen onsdag den 25 augusti. Det går inte att bedöma exakt när informationen kan lämnas, inte heller om den innebär ett beslut från chefsåklagaren eller besked om att utredningen fortsätter.
Läs mer -
Beslut i Assangeärendet, onsdag
Beslut av chefsåklagare Eva Finné. I ärendet föreligger två anmälningar från två olika kvinnor. Anmälan nr 1 rubricerades från början som våldtäkt och anmälan nr 2 som ofredande.
Läs merBeslut av chefsåklagare Eva Finné. I ärendet föreligger två anmälningar från två olika kvinnor. Anmälan nr 1 rubricerades från början som våldtäkt och anmälan nr 2 som ofredande.
Anmälan nr 1 K246314-10 De uppgifter som framkommit vid förhör med målsägaren är, som tidigare meddelats, sådana att misstanke om våldtäkt inte längre föreligger. Detta innebär inte att jag inte fäster tilltro till hennes uppgifter. Jag har studerat innehållet i förhöret för att se om misstanke om annat brott kan anses föreligga, i första hand ofredande eller sexuellt ofredande, men finner vid min analys att så inte är fallet. Förundersökningen läggs därför ned vad avser denna anmälan eftersom det inte föreligger misstanke om brott. Anmälan nr 2 K246336-10 Misstanken om ofredande kvarstår. Jag kommer att ge direktiv till utredaren att höra den misstänkte.
Läs mer -
Inget beslut i Assangeärendet tisdag
Chefsåklagare Eva Finné meddelar att hon inte kommer att fatta beslut i ärendet under tisdagen den 24 augusti.
Läs merChefsåklagare Eva Finné meddelar att hon inte kommer att fatta beslut i ärendet under tisdagen den 24 augusti.
Mer information i ärendet publiceras så snart den finns tillgänglig.
Läs mer -
Assangeärendet, kronologi
Händelser fredag - lördag Vid 17-tiden på fredagen den 20 augusti beslutade jouråklagaren i Stockholm att Julian Assange skulle anhållas i sin frånvaro, på sannolika skäl misstänkt för våldtäkt och ofredande. Åklagaren grundade sitt beslut på den information om ärendet som polisen lämnade per telefon, vilket är det normala förfarandet på åklagarjouren. Åklagaren fick också klart för sig att det rörde sig om en utländsk medborgare och att han, enligt uppgift, stod i färd med att lämna landet. Ett skäl att han han anhölls i sin frånvaro var alltså att det fanns risk för att han skulle hinna avvika innan man hade möjlighet att förhöra honom. Det fanns även risk för att han skulle kunna påverka utredningen. Informationen om anhållandet nådde, på ett sätt som Åklagarmyndigheten inte känner till och heller inte får efterforska, en svensk nyhetsredaktion. Redaktionen kontaktade jouråklagaren under fredagskvällen. När åklagaren fick klart för sig att redaktionen kände till alla detaljer i ärendet bekräftade åklagaren att det fanns ett sådant ärende som gällde den aktuella personen, dvs. Julian Assange. Åklagaren lämnade dock inga som helst uppgifter om detaljer i ärendet. Detta är mycket viktigt i synnerhet vid sexualbrott, eftersom uppgifter om de inblandade personerna måste skyddas. Detta finns reglerat i sekretesslagen. När nyheten kom ut i medierna på lördagen blev jouråklagarfunktionen i Stockholm mycket hårt ansatt. Det stod klart att ärendet måste lyftas från jouren, så att jouråklagaren kunde utföra sitt ordinarie arbete. Chefsåklagare Eva Finné utsågs därför till förundersökningsledare. När hon utsetts till förundersökningsledare började Eva Finné omedelbart sätta sig in i ärendet. Cirka 16.30 på lördagen fattade hon beslut om att häva anhållan av Julian Assange, eftersom hon gjorde bedömningen att han inte kunde misstänkas för våldtäkt. Det beslutsunderlag som Eva Finné hade på lördagen var mer omfattande än det som jouråklagaren hade tillgång till under fredagen. Exakt vilka uppgifter kan för närvarande inte lämnas ut, eftersom förundersökningen fortfarande pågår och sekretess därför råder. I normalfallet fördelas alla jourärenden efter en helg på olika åklagare, men även under pågående jourpass kan ordinarie åklagare utses. Det är då oftast fråga om allvarliga och/eller uppmärksammade brott, eftersom jourfunktionen inte kan blockeras av ett enda ärende utan måste kunna fungera normalt. Nuläge Eva Finné fattade på lördagen beslut om att Assange inte längre kunde misstänkas för våldtäkt. Hon har dock inte slutligen tagit ställning till eventuell brottsrubricering i det som tidigare rubricerades som våldtäkt. Hon har heller inte tagit ställning till anmälan om ofredande. Utredningen pågår alltså fortfarande och misstankarna mot Assange är inte avförda.
Läs mer -
Kommentar om överväganden kring öppenhet och sekretess
Riksåklagare Anders Perklev ger med anledning av Assange-ärendet en kommentar om överväganden som gäller öppenhet och sekretess i brottmål.
Läs merRiksåklagare Anders Perklev ger med anledning av Assange-ärendet en kommentar om överväganden som gäller öppenhet och sekretess i brottmål.
Det mediala trycket mot myndigheten har varit mycket stort de senaste dagarna med anledningen av beslutet att anhålla JA. Åklagarmyndighetens informationsdirektör har varit i tjänst under hela helgen och svarat på frågor från nyhetsredaktioner både i Sverige och utomlands. Beslut om anhållande och andra åklagarbeslut fattas av en enskild åklagare på eget ansvar, och inte av Åklagarmyndigheten som sådan. Detta begränsar möjligheterna för andra än åklagaren själv att träda in och ge information eller kommentera ett beslut. Dessutom måste hänsyn tas till den sekretess som gäller i förundersökningar så att inte den fortsatta utredningen försvåras. Det är emellertid mycket viktigt att den information som kan lämnas ut ocksålämnas snabbt och på ett korrekt sätt. Vi kommer att se över vår beredskap inom myndigheten för att bättre kunna möta det stora intresse som finns av att få information i uppmärksammade fall.
Läs mer -
Uttalande av chefsåklagare Eva Finné
Eva Finné räknar med att kunna fatta beslut inom en relativt snar framtid, men vill framhålla att alla fakta i ärendet måste beaktas noggrant.
Läs merEva Finné räknar med att kunna fatta beslut inom en relativt snar framtid, men vill framhålla att alla fakta i ärendet måste beaktas noggrant.
Jag ska nu gå igenom ärendet grundligt och bedöma de juridiska aspekterna, för att kunna fatta beslut om fortsättningen av förundersökningen. Jag räknar med att kunna ge ett besked i den här veckan, möjligen redan i morgon tisdag. Jag har inte haft någon kontakt med Julian Assange och jag vet heller inte om uppgifterna stämmeratt han skulle ha en svensk advokat. Julian Assange är inte misstänkt för våldtäkt. Jag ska gå igenom ärendet ytterligare i den delen för att bedöma om någon annan brottsrubricering kan vara aktuell eller inte. När det gäller den ursprungliga misstanken om ofredande har jag ännu inte gjort några bedömningar. Mitt beslut om att häva anhållan på grund av att jag inte anser att han kan misstänkas för våldtäkt innebär ingen kritik av jouråklagarens beslut. Jag hade tillgång till mer information vid mitt beslut på lördagen än vad jouråklagaren hade på fredagen.
Läs mer -
Assange-ärendet, frågor och svar
Chefsåklagare Eva Finné kommer att arbeta med ärendet under veckan som kommer. Det går för närvarande inte att bedöma när eventuell ny information kan lämnas.
Läs merChefsåklagare Eva Finné kommer att arbeta med ärendet under veckan som kommer. Det går för närvarande inte att bedöma när eventuell ny information kan lämnas.
Chefsåklagare Eva Finné beslutade på lördageftermiddagen att häva beslutet om att anhålla Julian Assange. Hon hade då tagit del av information i ärendet och gjorde bedömningen att han inte kunde misstänkas för våldtäkt. Är det vanligt att åklagare kommer till olika beslut? Det beslutsunderlag som Eva Finné hade på lördagenvarmer omfattandeän det som jouråklagaren hade tillgång till under fredagskvällen. Beslut om tvångsmedel, som anhållan, ska alltid fortlöpande omprövas allt eftersom en förundersökning fortlöper. Vad händer härnäst? Eva Finné kommer att arbeta vidare med ärendet under veckan som kommer. Det går för närvarande inte att bedöma när ny information kan lämnas eller vilka beslut som kommer att fattas. Det går heller inte att bedöma om Julian Assange behöver förhöras, eller vilka brottsrubriceringar som kan vara aktuella. Varför utsågs en ny åklagare? Beslutet att utse Eva Finné till förundersökningsledare i ärendet togs under lördagen. Skälet var att avlasta jouråklagaren från ärendet. Efter varje helg fördelas alla jourärenden på olika åklagare, men även under pågående jourpass kan ordinarie åklagare utses. Det är då oftast fråga om allvarliga och/eller uppmärksammade brott, eftersom jourfunktionen inte kan blockeras av ett enda ärende utan måste kunna fungera normalt. Varför offentliggjordes Julian Assanges namn? Normalt offentliggör Åklagarmyndigheten inte namn på anhållna personer och myndigheten tog heller inte initiativ till att offentliggöra namnet. Uppgifterna om anhållannådde- på ett sätt som myndigheten inte känner till - en nyhetsredaktion. Åklagaren bekräftade uppgifterna. Vilka delar av ärendet är avgjorda och vilka kvarstår? Det beslut som hittills är fattat är att Assange inte är misstänkt för våldtäkt och att han därför inte ska vara fortsatt anhållen. Åklagaren har ännu inte tagit ställning till eventuell brottsrubricering i det som tidigare bedömdes som våldtäkt. Hon har heller inte tagit ställning till det som är anmält som ofredande.
Läs mer -
Anhållan av Assange hävd
Chefsåklagare Eva Finné har hävt anhållningsbeslutet av Julian Assange. Hon anser inte att det finns skäl för att han ska vara fortsatt anhållen.
Läs merChefsåklagare Eva Finné har hävt anhållningsbeslutet av Julian Assange. Hon anser inte att det finns skäl för att han ska vara fortsatt anhållen.
Chefsåklagare Eva Finné har hävt anhållningsbeslutet av Julian Assange. Hon anser inte att det finns skäl för att han ska vara fortsatt anhållen. - Jag anser inte att det finns anledning att misstänka att han har begått våldtäkt, säger Eva Finné. Eva Finné lämnar inga ytterligare kommentarer under lördagen.
Läs mer -
Välkommen till Åklagarmyndighetens nya webbplats!
Åklagarmyndigheten har under våren arbetat med att förnya webbplatsen vad gäller grafisk design och struktur.
Läs merÅklagarmyndigheten har under våren arbetat med att förnya webbplatsen vad gäller grafisk design och struktur.
Vi har även utvecklat webbplatsens dokumentsamling, där man kan hitta överklaganden till Högsta domstolen, RättsPM i olika ämnen, informationsmaterial och mycket annat. Dessutom vill vi göra det lättare för de som intresserade av att arbeta på Åklagarmyndigheten att hitta information. Välkommen att titta runt på webbplatsen!
Läs mer -
Planer mot grov organiserad brottslighet, miljöbrott samt immaterialrättsbrott.
Arbetet mot den grova organiserade brottsligheten är en högt prioriterad uppgift för Åklagarmyndigheten. Myndigheten har under en följd av år konsekvent arbetat för att bättre kunna möta en utveckling med allt grövre och mer välorganiserade brott med gränsöverskridande inslag. I den arbetsplan mot grov organiserad brottslighet som nu presenteras ges en sammanställning av åtgärderna under 2010. Även områdena miljöbrott och immaterialrättsbrott förstärks insatserna. Här har särskilda aktionsplaner tagits fram. Förutom den rent operativa verksamheten - som beskrivs planerna - pågår också ett arbete vid Åklagarmyndigheten med olika rättsliga utvecklingsfrågor. Som exempel kan nämnas frågor om tvångsmedelshantering, bevissäkring, användande av extraordinära utredningsåtgärder och etiska frågor. Det rättsliga utvecklingsarbetet syftar bland annat till ökad enhetlighet i arbetssätt och metoder och bedrivs främst vid de tre utvecklingscentrumen.
Läs mer -
Åtal mot tio misstänkta för "helikopterrån"
Tio personer åtalas på måndagen misstänkta för rånet i Västberga i september förra året. - Det har varit en omfattande och komplicerad utredning som nu nått en avgörande punkt, säger förundersökningsledare Leif Görts.
Läs merTio personer åtalas på måndagen misstänkta för rånet i Västberga i september förra året. - Det har varit en omfattande och komplicerad utredning som nu nått en avgörande punkt, säger förundersökningsledare Leif Görts.
På morgonen den 23 september 2009 genomfördes ett rån mot en företaget G4S:s värdedepå i Västberga i Stockholm. Rånarna, som anlände samt lämnade platsen i helikopter, kom över drygt 39 miljoner kronor. Kort tid efter rånet greps flera personer misstänkta för inblandning. Flera av dem häktades och för närvarande är nio personer fortfarande häktade medan en är försatt på fri fot, dock fortsatt misstänkt. Tio personer åtalas måndagen den 19 juli - Vi anser att vi kan bevisa att de i olika grad av inblandning gjort sig skyldiga till grovt rån, medhjälp till grovt rån och förberedelse till grovt rån, säger kammaråklagare Leif Görtz som tillsammans med kammaråklagare Björn Frithiof lett förundersökningen. Åklagarna anser att en stor del av det nätverk som planerat och genomfört rånet är de som nu åtalas men att det finns ett okänt antal gärningsmän som inte är identifierade. Rånbytet på 39 158 000 kronor har inte återfunnits utom möjligen en mindre del. Det har under utredningens gång förekommit täta och viktiga kontakter med rättsvårdande myndigheter i andra länder, främst Serbien, men det kan konstateras att rånet i huvudsak planerats i Sverige av personer boendes i Sverige. Under de cirka tio månader som gått sedan rånet har en mycket omfattande polisutredning genomförts. - Det är en av de största utredningar vi haft, under vissa perioder har över femtio personer arbetet med utredningen, säger polisöverintendent Arne Andersson vid Rikskriminalpolisen. Rikskriminalpolisen har såväl före, under och efter rånet ansvarat för brottsutredningen och i stor utsräckning med stöd av Stockholmspolisens tekniska rotel. Stockholmspolisen ansvarade för den opertiva insatsen under själva rånet. Fem personer åtalas för grovt rån Fem personer åtalas för medhjälp till grovt rån varav en dessutom åtalas för förberedelse till grovt rån.
Läs mer -
Beslut i åtalsfrågan angående dödsskjutning i Afghanistan
Måndag den 12 juli meddelas beslut i åtalsfrågan angående dödsskjutningen av två svenska soldater och en civilanställd tolk den 7 februari 2010 i Afghanistan.
Läs merMåndag den 12 juli meddelas beslut i åtalsfrågan angående dödsskjutningen av två svenska soldater och en civilanställd tolk den 7 februari 2010 i Afghanistan.
Chefsåklagare Krister Petersson bjuder in till pressträff måndag den 12 juli 2010 klockan 13.00. Plats: Rikspolisstyrelsens presslokal, Polhemsgatan 30, Stockholm. Närvarar gör chefsåklagare Krister Petersson, Internationella åklagarkammaren Stockholm, samt företrädare för Försvarsmakten. Den 7 februari 2010 sköts två svenska soldater och en civilanställd tolk ihjäl i Afghanistan. Internationella åklagarkammaren Stockholm och Rikskriminalpolisen har genomfört en förundersökning angående händelsen.
Läs mer -
Kortare handläggningstider för ekobrott
En koncentrerad ekobrottshantering inom Åklagarmyndigheten till sex orter i landet har givit kortare handläggningstider och fler avslutade ärenden.
Läs merEn koncentrerad ekobrottshantering inom Åklagarmyndigheten till sex orter i landet har givit kortare handläggningstider och fler avslutade ärenden.
Den 1 januari 2009 omorganiserades ekobrottsverksamheten inom Åklagarmyndigheten och koncentrerades till sex orter. Syftet var bland annat att effektivisera verksamheten och underlätta kompetensutveckling bland åklagarna. Överåklagare Eva Lundström har utvärderat verksamheten efter ett och ett halvt år. Resultaten är överlag mycket positiva. Resultatutveckling 2008-2010 •Fler ärenden avgörs. •Antalet ärenden i balans har minskat. •Lagföringen har ökat under 2010, efter en nedgång i början av 2009. •Handläggningstiderna har blivit kortare. - Enligt min bedömning har omorganisationen enbart inneburit fördelar. Verksamheten är mycket kostnadseffektiv och det finns förutsättningar för en fortsatt positiv resultatutveckling, säger överåklagare Eva Lundström. Samordning med Polisen Ekoåklagare finns på åklagarkamrarna i Umeå, Sundsvall, Uppsala, Örebro, Linköping och Växjö. Orterna valdes med hänsyn till att polisens regionala underrättelsecentrum (RUC) och aktionsgrupper mot organiserad brottslighet också finns på dessa platser. - Organiserad brottslighet har nästan alltid inslag av ekonomisk brottslighet. Det lokala och regionala samarbetet är i huvudsak mycket gott och ekoåklagarna kan därmed bidra till bekämpning av den grova organiserade brottsligheten, säger Eva Lundström.
Läs mer -
Förundersökning om folkrättsbrott
Kammaråklagare Magnus Elving vid Internationella Åklagarkammaren Stockholm har i dag beslutat att inleda en förundersökning om brott mot den humanitära rätten i Sudan under åren 1997 – 2003.
Läs merKammaråklagare Magnus Elving vid Internationella Åklagarkammaren Stockholm har i dag beslutat att inleda en förundersökning om brott mot den humanitära rätten i Sudan under åren 1997 – 2003.
Kammaråklagare Magnus Elving vid Internationella Åklagarkammaren Stockholm har i dag beslutat att inleda en förundersökning om brott mot den humanitära rätten i Sudan under åren 1997 - 2003. Utredningspersonal vid Rikskriminalpolisen biträder Elving i förundersökningen. Brottsrubriceringen är folkrättsbrott. Skälet till beslutet är att det bland annat på grund av den nyligen offentliggjorda rapporten från European Coalition on Oil in Sudan (ECOS) - "Unpaid Debt" - finns anledning att anta att brott har förövats och att det kan finnas en svensk anknytning till sådana brott. Syftet med förundersökningen är att utreda om det finns enskilda personer med anknytning till Sverige som kan misstänkas för inblandning i brott. - Utredningar av denna art är mycket omfattande och tar regelmässigt lång tid, säger Magnus Elving. Elving kan under förundersökningens gång, på grund av utredningsskäl och förundersökningssekretess, inte ge några som helst kommentarer om utredningsläget.
Läs mer -
Nytt myndighetssamarbete för att återta brottsvinster
Idag bildas på regeringens uppdrag en nationell specialistfunktion för brottsutbytesfrågor.
Läs merIdag bildas på regeringens uppdrag en nationell specialistfunktion för brottsutbytesfrågor.
Målet är att ytterligare förbättra myndigheternas arbete för att komma åt brottsvinster. Funktionen placeras vid Ekobrottsmyndigheten i Stockholm och består av experter från Åklagarmyndigheten, Ekobrottsmyndigheten, Rikspolisstyrelsen, Tullverket, Skatteverket och Kronofogden. Målet är att nationellt och myndighetsöverskridande ge ett sådant stöd att brottsutbytesfrågor kan handläggas enligt den metod och med de verktyg som är mest effektiva i det enskilda fallet. Den nationella specialistfunktionen underlättar även det internationella samarbetet. Utländska myndigheter får på detta sätt en snabbare ingång i Sverige. Det är också en hjälp när svenska myndigheter söker utländska kontakter. Den nationella funktionen för brottsutbytesfrågor ska lämna stöd till den operativa verksamheten vid de sex myndigheterna. Den ska också ta fram utbildningar och metodstöd för att intensifiera arbetet med brottsutbytesfrågor.
Läs mer -
Åtal mot Sture Bergwall nedlagt
Chefsåklagare Eva Finné har i dag beslutat lägga ned åtalet mot Sture Bergwall (tidigare Thomas Quick) i ärendet om mordet på Yenon Levi.
Läs merChefsåklagare Eva Finné har i dag beslutat lägga ned åtalet mot Sture Bergwall (tidigare Thomas Quick) i ärendet om mordet på Yenon Levi.
Sture Bergwall dömdes 1997 av Hedemora tingsrätt för mord på den israeliske turisten Yenon Levi. Bergwall förnekar numera brottet och Svea hovrätt beviljade i december 2009 resning i målet. - Efter genomgång av utredningen gör jag bedömningen att bevisläget numera är sådant att brott inte kan styrkas. Jag lägger alltså ned åtalet mot Sture Bergwall, säger chefsåklagare Eva Finné som handlagt ärendet.
Läs mer -
Effektivare hantering av mängdbrottsligheten
Rikspolisstyrelsen, Åklagarmyndigheten och Domstolsverket har redovisat ett regeringsuppdrag om mängdbrottshanteringen.
Läs merRikspolisstyrelsen, Åklagarmyndigheten och Domstolsverket har redovisat ett regeringsuppdrag om mängdbrottshanteringen.
Myndigheterna presenterar flera åtgärder och förslag som skapar förutsättningar för en mera effektiv mängdbrottshantering och en bättre uppföljning. De stakar också ut vägen för fortsatt samverkan kring mängdbrotten. Mängdbrott är brott där förundersökningen leds av Polisen. Exempel på sådana brott är stöld, skadegörelse och trafikbrott. De allra flesta brott som begås är just mängdbrott. Brotten drabbar många enskilda och påverkar deras vardag. Rättsväsendet har under många år arbetat för att höja effektiviteten i mängdbrottshanteringen. Även om förbättringar har uppnåtts på många håll är de totala handläggningstiderna fortfarande för långa. Regeringen gav i maj 2009 de tre myndigheterna i uppdrag att effektivisera hanteringen av mängdbrott. Målet är bättre samverkansrutiner och kortare handläggningstider. Rikspolisstyrelsen och Åklagarmyndigheten har nu enats om en gemensam inriktning för mängdbrottsbekämpningen. Den markerar vikten av att polis och åklagare samverkar och strävar mot samma mål, nämligen en rättssäker, effektiv och enhetlig hantering av mängdbrotten. Rikspolisstyrelsen och Åklagarmyndigheten ska dessutom följa upp resultatet av mängdbrottshanteringen bättre. Samverkan kring mängdbrotten kommer att fortsätta och fördjupas i ett centralt mängdbrottsforum. Tillsammans med Domstolsverket lägger myndigheterna fram en modell för hur mängdbrott kan hanteras snabbare från polisanmälan till dom. Modellen bygger på ett lagförslag om att domstolarna ska kunna använda ett förenklat delgivningsförfarande. De tre myndigheterna föreslår också bland annat att regeringen närmare utreder om polis och åklagare kan få möjlighet att självständigt sköta lagföringen av fler mängdbrott än i dag. - En möjlighet för Polisen att lagföra fler brott omedelbart på platsen skulle leda till både att brott kan utredas snabbare och att resurser kan frigöras för utredning av svårare brott. Det ligger i linje med vårt arbete för att allt mer utredningsarbete ska ske direkt på brottsplatsen., säger rikspolischef Bengt Svenson. - Med en gemensam modell för hur vi ska arbeta kommer ärendena att gå fortare genom rättssystemet. Att samhället snabbt reagerar är viktigt för både brottsoffret och den misstänkte, säger riksåklagare Anders Perklev. Barbro Thorblad, generaldirektör på Domstolsverket, tillägger: - För domstolarnas del är det viktigt att vi kan minska antalet huvudförhandlingar som måste ställas in. Det avgörande är då att vi skapar bra system för delgivning. Vi tror mycket på den modell med förenklad delgivning som vi nu lägger fram.
Läs mer -
Inbjudan till pressträff om mängdbrott
Den 27 maj redovisar Åklagarmyndigheten, Rikspolisstyrelsen och Domstolsverket en rapport till regeringen.
Läs merDen 27 maj redovisar Åklagarmyndigheten, Rikspolisstyrelsen och Domstolsverket en rapport till regeringen.
I maj 2009 gav regeringen Rikspolisstyrelsen, Åklagarmyndigheten och Domstolsverket i uppdrag att vidta åtgärder för att effektivisera hanteringen av mängdbrott. Uppdraget redovisastorsdag den 27 majför justitieminister Beatrice Ask. I samband med detta håller justitieministern, rikspolischef Bengt Svensson, riksåklagare Anders Perklev och domstolsverkets generaldirektör Barbro Thorblad en gemensam pressträff.
Läs mer -
Polis och åklagare tar krafttag mot miljöbrott
Åklagarmyndigheten och Rikspolisstyrelsen har tagit fram en gemensam strategi för att bättre bekämpa miljöbrott. Polis och åklagare ska stärka insatserna framför allt när det gäller de grövre miljöbrotten.
Läs merÅklagarmyndigheten och Rikspolisstyrelsen har tagit fram en gemensam strategi för att bättre bekämpa miljöbrott. Polis och åklagare ska stärka insatserna framför allt när det gäller de grövre miljöbrotten.
- Den mer allvarliga och ibland gränsöverskridande miljöbrottsligheten genererar mycket pengar. Det handlar till exempel om avfallshantering och citesbrott, alltså handel med utrotningshotade djur och växter, säger chefsåklagare Mats Palm vid riksenheten för miljö och arbetsmiljömål. - Att upptäcka och utreda miljöbrott kräver speciella kunskaper och är tidskrävande. Vi behöver förbättra våra kunskaper och arbetsmetoder när det gäller att bekämpa framför allt den grövre miljöbrottsligheten, säger Henrik Forssblad poliskommissarie på Rikspolisstyrelsen. I dag anmäls de flesta miljöbrott som en följd av den kontrollverksamhet som tillsynsmyndigheter, kommuner och länsstyrelser bedriver. Utredningarna görs av särskilt utbildade miljöbrottsutredare. Totalt finns ett drygt 70-tal miljöbrottsutredare vid polismyndigheterna i Sverige. Förundersökningen leds av någon av det tjugotal miljöåklagare som finns vid Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål. Strategin innehåller åtgärder som syftar till att öka upptäcktsrisken för dem som begår miljöbrott, att effektivisera samverkan med tillsynsmyndigheterna, att höja kunskapen om miljöbrott inom rättsväsendet och att stärka arbetet mot gränsöverskridande miljöbrottslighet. Bland annat ska polisens underrättelseverksamhet om miljöbrott förbättras, Åklagarmyndigheten avser att inrätta en särskild miljöåklagarberedskap och en handlingsplan för gränsöverskridande miljöbrottslighet ska tas fram. - De företag och personer som ägnar sig åt olaglig miljöverksamhet i Sverige kommer att få det besvärligare, säger Henrik Forssblad.
Läs mer -
Åklagarmyndigheten gör egen granskning av strafförelägganden
Åklagarmyndigheten har beslutat att göra en egen granskning av de strafförelägganden för bland annat brott mot sexköpslagen som granskats av radioprogrammet Kaliber.
Läs merÅklagarmyndigheten har beslutat att göra en egen granskning av de strafförelägganden för bland annat brott mot sexköpslagen som granskats av radioprogrammet Kaliber.
Skälet är att få en klarhet i tillämpningen av riksåklagarens riktlinjer om beräkning av dagsböter. Granskningen ska göras av Åklagarmyndighetens Utvecklingscentrum Stockholm. - Det är viktigt att vi får veta om det finns några fel i tillämpningen av nuvarande system för beräkning av dagsbotens storlek. Jag har dock inte bilden av att åklagare skulle se milt på brott mot sexköpslagen, säger riksåklagare Anders Perklev. Bakgrund Radioprogrammet Kaliber har i två program undersökt dagsbotbeloppets storlek i domstolar och i strafförelägganden och kommit fram till att många betalar för låga böter i förhållande till vad de tjänat. En av de brottstyper man undersökt är brott mot sexköpslagen (lagen om köp av sexuell tjänst). Under år 2009 utfärdade åklagare cirka 55 000 strafförelägganden. 95 av dessa avsåg köp av sexuell tjänst.
Läs mer -
Misstänkt krigsförbrytare gripen
En person har gripits misstänkt för grovt folkrättsbrott alternativt mord.
Läs merEn person har gripits misstänkt för grovt folkrättsbrott alternativt mord.
Internationella åklagarkammaren Stockholm och Rikskriminalpolisens krigsbrottskommission har gripit en person misstänkt för grovt folkrättsbrott alternativt mord. Brotten har begåtts i Kosovo i maj 1999. Häktningsframställan ska lämnas in senast fredag den 9 april. Åklagaren kan för närvarande inte lämna ytterligare upplysningar om ärendet. Frågorom Rikskriminalpolisens krigsbrottskommission besvaras av pressekreterare Varg Gyllander på Rikskriminalpolisen.
Läs mer -
Drömjobbet finns på Åklagarmyndigheten
Sveriges juriststudenter vill jobba på UD, Åklagarmyndigheten och EU-kommissionen. I förra veckan tog Åklagarmyndigheten emot andra pris i den så kallade FöretagsBarometern.
Läs merSveriges juriststudenter vill jobba på UD, Åklagarmyndigheten och EU-kommissionen. I förra veckan tog Åklagarmyndigheten emot andra pris i den så kallade FöretagsBarometern.
Listan över "Sveriges mest attraktiva arbetsgivare" tas varje år fram av företaget Universums så kallade företagsbarometer. Universum frågade nästan 17 000 studenter inom ekonomi, teknik, data/IT och juridik var de helst vill arbeta efter avslutade studier. Medelåldern hos de tillfrågade universitets- och högskolestudenterna är strax under 25 år och 30 procent av dem tar examen i år. Juriststudenter vill helst arbeta på UD, Åklagarmyndigheten eller EU-kommissionen. Polisen, Säpo och kriminalvården ligger också bra till. Åklagarmyndigheten placerade sig på andra plats i Företagsbarometern redan 2009, på femte plats 2008 och sjätte 2007.
Läs mer -
Person begärd häktad för mord i Göteborg
En person, som sedan tidigare är häktad för försök till grov våldtäkt och rån den 20 december 2009 i Göteborg, har den 24 mars begärts häktad för mord den 30 december i 2009 i Göteborg.
Läs merEn person, som sedan tidigare är häktad för försök till grov våldtäkt och rån den 20 december 2009 i Göteborg, har den 24 mars begärts häktad för mord den 30 december i 2009 i Göteborg.
Häktningsförhandlig kommer att äga rum på Göteborgs tingsrätt på förmiddagen den 25 mars. Det finns inga möjligheter att lämna detaljer kring utredningen, men kammaråklagare Ulrika Åberg kommer att vara tillgänglig på telefon mellan kl. 13 och 15, efter häktningsförhandlingen, för att svara på allmänna frågor kring förundersökningen. I övrigt hänvisas till polisens informationsenhet i Göteborg, via Polisens växel 114 14.
Läs mer -
Åtal i ärendet om Linda Chen
Åklagaren har lämnat in stämningsansökan till Falu tingsrätt.
Läs merÅklagaren har lämnat in stämningsansökan till Falu tingsrätt.
Stämningsansökan - åtalet - finns i högerspalten. Samtliga inblandade personers namn har avidentifierats.
Läs mer -
Pressträff i ärendet om mordet på Linda Chen
Tisdagen den 23 mars 2010 kommer åtal att väckas vid Falu tingsrätt i ärendet om mordet på Falukvinnan Linda Chen.
Läs merTisdagen den 23 mars 2010 kommer åtal att väckas vid Falu tingsrätt i ärendet om mordet på Falukvinnan Linda Chen.
Samma dag kl. 13.00 kommer en pressträff att arrangeras på hotell Scandic Lugnet, Svärdsjögatan 51 (Lugnetleden) i Falun. Vid pressträffen kommer förbeställda förundersökningsprotokoll att lämnas ut på cd-skiva. Ett antal protokoll på cd-skiva kommer, efter attåtalet givits in, att postas till de som begärt det. Ytterligare ett antal cd-skivor kommer att finnas tillgängliga vid pressträffen. De som önskar sådana ombeds kontakta polisen innan träffen så att tillräckligt antal kan tas fram. Polismyndigheten kommer att ta ut en avgiftpå 120 kr/protokoll. Kammaråklagare Niclas Eltenius meddelar: Vid pressträffen kommer en allmän bakgrund och information kring åtalet gentemot Mats Alm att ges. Åklagarna kommer att översiktligt presentera åtalet och vilken bevisning som åberopas. Däremot kommer åklagarna inte att argumentera i detalj kring bevisläget eller det som i övrigt skall äga rum vid den kommande huvudförhandlingen i domstol. Det kommer att ges tillfälle till frågor till åklagarna och närvarande från polisen. Ett önskemål är att samla frågorna till själva pressträffen och att det i möjligaste mån inte därefter även påkallas enskilda intervjuer. Innan pressträffen och under tiden fram till huvudförhandling, liksom under det att huvudförhandlingen pågår, kommer åklagarna inte att uttala sig. Visst material kommer att sekretessbeläggas även efter att åtalet väckts. Stämningsansökan kommer att - med avidentifiering av inblandade bevispersoner - finnas tillgänglig på www.aklagare.seefter det att åtalet givits in.
Läs mer -
Fakta om Thomas Quick-ärendena
Riksåklagaren beslutade i februari 2009 att överlämna samtliga ärenden som gäller Thomas Quick (numera Sture Bergwall) till Riksenheten för polismål, för att ta ställning till om det finns anledning att initiera resningsförfarande. I april 2009 begärde Thomas Quick resning i ett av de mord som han är dömd för; mordet på den israeliske turisten Yenon Levi. Överåklagare Björn Ericson vid Riksenheten för polismål motsatte sig inte resning och resning beviljades i december 2009 av Svea hovrätt. Då det är fråga om en tingsrättsdom hanteras ärendet av Åklagarkammaren i Falun, enligt gängse rutiner, med bistånd från City åklagarkammare i Stockholm. Thomas Quick har ännu inte begärt resning i övriga mål. Handläggningen på Riksenheten för polismål pågår dock i dessa ärenden enligt riksåklagarens beslut.
Läs mer -
Misstänkt för KTH-hot släppt
Den man som den 15 mars anhölls misstänkt för hotet mot KTH i Stockholm har släppts av åklagaren. Misstankarna kvarstår men det finns inte längre skäl att hålla mannen anhållen.
Läs merDen man som den 15 mars anhölls misstänkt för hotet mot KTH i Stockholm har släppts av åklagaren. Misstankarna kvarstår men det finns inte längre skäl att hålla mannen anhållen.
Ett hot riktat mot Kungliga Tekniska Högskolan i Stockholm publicerades den 13 mars på Internet. Hotet visade sig vara publicerat från en dator i Göteborg. En man anhölls på sannolika skäl misstänkt för grovt olaga hot. Mannen har medgett att han publicerat texten men förnekar brott. - Mannens dator har tagits i beslag och vi har hämtat in annan relevant information i ärendet. Det finns därför, enligt min mening, ingen risk för att han skulle undanröja bevis. Inte heller finns det skäl att tro att han skulle fortsätta begå brott eller avvika. Det saknas därför skäl för häktning och jag har beslutat att han inte längre ska vara anhållen. Misstankarna kvarstår dock, säger kammaråklagare Lars Lindman i Göteborg som leder förundersökningen. Inga övriga uppgifter kan för närvarande lämnas i utredningen.
Läs mer -
Förundersökning nedlagd om misstänkt tjänstefel
Överåklagare Björn Ericson har beslutat lägga ned förundersökningen om misstänkt tjänstefel av en polis. Det finns inte anledning att anta att brott har förövats av någon polis.
Läs merÖveråklagare Björn Ericson har beslutat lägga ned förundersökningen om misstänkt tjänstefel av en polis. Det finns inte anledning att anta att brott har förövats av någon polis.
Överåklagare Björn Ericson har överprövat ett tidigare åklagarbeslut om att lägga ned en förundersökning. Ärendet rörmisstanke omtjänstefel av en polis i samband med att en man avled i Göteborg i april 2008. Björn Ericson kommer till samma slutsats som den tidigare åklagaren; det finns inte anledning att anta att brott som hör under allmänt åtal har förövats av någon polis.
Läs mer